# Euroopa Liidu L 69/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 69 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide13. märts 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 69

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide13. märts 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 221/2008, 10. märts 2008, millega kehtestatakse teatavate Lõuna-Aafrikast pärit mangaandioksiidide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 222/2008, 12. märts 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 223/2008, 12. märts 2008, siidiussikasvatajate tootjaorganisatsioonide tunnustamise tingimuste ja korra kohta | 10 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | * | Praktilised juhised pooltele osalemiseks kohtumenetluses Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtus | 13 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 221/2008, 10. märts 2008, millega kehtestatakse teatavate Lõuna-Aafrikast pärit mangaandioksiidide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 222/2008, 12. märts 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

8

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 223/2008, 12. märts 2008, siidiussikasvatajate tootjaorganisatsioonide tunnustamise tingimuste ja korra kohta

10

KODU- JA TÖÖKORRAD

*

Praktilised juhised pooltele osalemiseks kohtumenetluses Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtus

13

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/219/EÜ |
| | * | EÜ-Šveitsi ühiskomitee otsus nr 1/2008, 22. veebruar 2008, millega asendatakse protokolli nr 2 III tabel ja IV tabeli punkt b | 34 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/219/EÜ

*

EÜ-Šveitsi ühiskomitee otsus nr 1/2008, 22. veebruar 2008, millega asendatakse protokolli nr 2 III tabel ja IV tabeli punkt b

34

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 13.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 221/2008,

10. märts 2008,

millega kehtestatakse teatavate Lõuna-Aafrikast pärit mangaandioksiidide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   AJUTISED MEETMED

| (1) | Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 1066/2007 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide (st elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidide) suhtes, mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ning mis kuuluvad CN-koodi ex 2820 10 00 (TARICi kood 2820100010) alla. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 1066/2007 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide (st elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidide) suhtes, mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ning mis kuuluvad CN-koodi ex 2820 10 00 (TARICi kood 2820100010) alla.

| (2) | Tuletatakse meelde, et nagu ajutise määruse põhjenduses 8 on märgitud, uuriti kahju ja dumpingut ajavahemikul 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(2)

Tuletatakse meelde, et nagu ajutise määruse põhjenduses 8 on märgitud, uuriti kahju ja dumpingut ajavahemikul 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   JÄRGNENUD MENETLUS

| (3) | Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaanidioksiidide impordi suhtes teavitati kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, millel ajutine määrus põhines. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Mõned huvitatud isikud esitasid oma märkused kirjalikult ja üks huvitatud isik soovis ärakuulamist, mis talle ka võimaldati. |
| --- | --- |

(3)

Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaanidioksiidide impordi suhtes teavitati kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, millel ajutine määrus põhines. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Mõned huvitatud isikud esitasid oma märkused kirjalikult ja üks huvitatud isik soovis ärakuulamist, mis talle ka võimaldati.

| (4) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist viidi Delta EMD Australia Pty Ltd. valdustes läbi kohapealne kontroll siseturul saadud kasumi kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist viidi Delta EMD Australia Pty Ltd. valdustes läbi kohapealne kontroll siseturul saadud kasumi kontrollimiseks.

| (5) | Isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti järeldustes vastavad muudatused. |
| --- | --- |

(5)

Isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti järeldustes vastavad muudatused.

C.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (6) | Üks kasutaja väitis, et kuna süsinik-tsink tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide ei saa kasutada leelispatareides, ei ole süsinik-tsink tüüpi elektrolüütilised mangaandioksiidid ja leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid omavahel asendatavad ning seega ei ole tegemist ühe tootega. Meenutatakse, et erinevalt looduslikest mangaandioksiididest, keemilistest mangaandioksiididest või termotöödeldud elektrolüütilistest mangaandioksiididest on süsinik-tsink tüüpi elektrolüütilistel mangaandioksiididel ja leeliselistel elektrolüütilistel mangaandioksiididel samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused. Kuigi leelispatareide tootmisel ei saa neid omavahel asendada, kasutatakse mõlemat üldiselt samal eesmärgil, st kuivelementpatareide tootmiseks. Seepärast lükati eespool esitatud väide tagasi. |
| --- | --- |

(6)

Üks kasutaja väitis, et kuna süsinik-tsink tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide ei saa kasutada leelispatareides, ei ole süsinik-tsink tüüpi elektrolüütilised mangaandioksiidid ja leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid omavahel asendatavad ning seega ei ole tegemist ühe tootega. Meenutatakse, et erinevalt looduslikest mangaandioksiididest, keemilistest mangaandioksiididest või termotöödeldud elektrolüütilistest mangaandioksiididest on süsinik-tsink tüüpi elektrolüütilistel mangaandioksiididel ja leeliselistel elektrolüütilistel mangaandioksiididel samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused. Kuigi leelispatareide tootmisel ei saa neid omavahel asendada, kasutatakse mõlemat üldiselt samal eesmärgil, st kuivelementpatareide tootmiseks. Seepärast lükati eespool esitatud väide tagasi.

| (7) | Kuna muud märkused ja tõendid puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 9–13. |
| --- | --- |

(7)

Kuna muud märkused ja tõendid puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 9–13.

2.   Samasugune toode

| (8) | Kuna samasuguse toote kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 14 ja 15. |
| --- | --- |

(8)

Kuna samasuguse toote kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 14 ja 15.

D.   DUMPING

1.   Normaalväärtus

| (9) | Kuna normaalväärtuse määramise meetodite kohta märkusi ei olnud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 16–26. |
| --- | --- |

(9)

Kuna normaalväärtuse määramise meetodite kohta märkusi ei olnud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 16–26.

| (10) | Põhjendustes 27 ja 28 kirjeldatud kasumi määramise viisi kohta tehtud märkuste ja täiendavate kohapealsete kontrollimiste põhjal on meetodid läbi vaadatud. Eeskätt leiti, et sidusettevõtte Delta EMD Australia Pty Ltd. kasumit ei olnud võimalik kasutada, kuna see ei olnud vaatlusaluse tootega seotud. Ameerika Ühendriikide puhul jõuti järeldusele, et kasumimarginaali võivad mõjutada muud tegurid. Neil asjaoludel peeti asjakohasemaks võtta kasumimarginaali aluseks uuritava riigi kohta käivad andmed, eeskätt Lõuna-Aafrikas uurimisperioodi vältel kohaldatud pikaajalise laenuvõimaluse 10,75 % turuintressimäär. Kuna muud usaldusväärsed andmed vaatlusaluse toote puhul kasutatud kasumimarginaali kohta puudusid, leiti, et kõnealune meetod on konservatiivne, mõistlik ja alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c tähenduses kõige asjakohasem. Ühtlasi jääb see samasse vahemikku nagu Indiast pärit samasuguse toote puhul tuvastatud kasum. |
| --- | --- |

(10)

Põhjendustes 27 ja 28 kirjeldatud kasumi määramise viisi kohta tehtud märkuste ja täiendavate kohapealsete kontrollimiste põhjal on meetodid läbi vaadatud. Eeskätt leiti, et sidusettevõtte Delta EMD Australia Pty Ltd. kasumit ei olnud võimalik kasutada, kuna see ei olnud vaatlusaluse tootega seotud. Ameerika Ühendriikide puhul jõuti järeldusele, et kasumimarginaali võivad mõjutada muud tegurid. Neil asjaoludel peeti asjakohasemaks võtta kasumimarginaali aluseks uuritava riigi kohta käivad andmed, eeskätt Lõuna-Aafrikas uurimisperioodi vältel kohaldatud pikaajalise laenuvõimaluse 10,75 % turuintressimäär. Kuna muud usaldusväärsed andmed vaatlusaluse toote puhul kasutatud kasumimarginaali kohta puudusid, leiti, et kõnealune meetod on konservatiivne, mõistlik ja alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c tähenduses kõige asjakohasem. Ühtlasi jääb see samasse vahemikku nagu Indiast pärit samasuguse toote puhul tuvastatud kasum.

| (11) | Pärast esialgset järelduste teatavaks tegemist esitas eksportiv tootja pretensiooni mitmete kohanduste suhtes, mis olid seotud normaalväärtuses sisalduvate kuludega, eriti aga jäätmekäitluse, tooraine ostuhinna ja teatavate rühmakuludena deklareeritud müügi-, üld- ja halduskulude suunamisega. Ühtegi nimetatud kaebust ei loetud õigustatuks, sest neid kas ei olnud võimalik kontrollida või olid need vastuolus raamatupidamisarvestusega. |
| --- | --- |

(11)

Pärast esialgset järelduste teatavaks tegemist esitas eksportiv tootja pretensiooni mitmete kohanduste suhtes, mis olid seotud normaalväärtuses sisalduvate kuludega, eriti aga jäätmekäitluse, tooraine ostuhinna ja teatavate rühmakuludena deklareeritud müügi-, üld- ja halduskulude suunamisega. Ühtegi nimetatud kaebust ei loetud õigustatuks, sest neid kas ei olnud võimalik kontrollida või olid need vastuolus raamatupidamisarvestusega.

| (12) | Ühtlasi nõudis äriühing müügi-, üld- ja halduskulude vähendamist, mida kasutati normaalväärtuse määramiseks, et tühistada kompensatsiooninõue, mis esitati müügi suhtes uurimiseelsel perioodil. Seda kaebust kontrolliti esitatud tõendite põhjal ning müügi-, üld- ja halduskulusid kohandati kaebusele vastavalt. |
| --- | --- |

(12)

Ühtlasi nõudis äriühing müügi-, üld- ja halduskulude vähendamist, mida kasutati normaalväärtuse määramiseks, et tühistada kompensatsiooninõue, mis esitati müügi suhtes uurimiseelsel perioodil. Seda kaebust kontrolliti esitatud tõendite põhjal ning müügi-, üld- ja halduskulusid kohandati kaebusele vastavalt.

2.   Ekspordihinnad

| (13) | Kuna puuduvad märkused ekspordihindade kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 29 ja 30 esitatud ekspordihinnad. |
| --- | --- |

(13)

Kuna puuduvad märkused ekspordihindade kohta, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 29 ja 30 esitatud ekspordihinnad.

3.   Võrdlus

| (14) | Kuna võrdluse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 31 toodud järeldused. |
| --- | --- |

(14)

Kuna võrdluse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 31 toodud järeldused.

4.   Dumpingumarginaal

| (15) | Eelnevast lähtuvalt on lõplik kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, järgmine:






  Äriühing | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd. | 17,1 % |

(15)

Eelnevast lähtuvalt on lõplik kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, järgmine:

Äriühing

Dumpingumarginaal

Delta E.M.D. (Pty) Ltd.

17,1 %

| (16) | Kuna üleriigilise kõikidele Lõuna-Aafrika eksportijatele kohaldatava dumpingumarginaali kohta märkusi ei ole, kinnitatakse üleriigilise dumpingumarginaali määramise meetodid vastavalt ajutise tollimaksu määruse põhjendusele 34. |
| --- | --- |

(16)

Kuna üleriigilise kõikidele Lõuna-Aafrika eksportijatele kohaldatava dumpingumarginaali kohta märkusi ei ole, kinnitatakse üleriigilise dumpingumarginaali määramise meetodid vastavalt ajutise tollimaksu määruse põhjendusele 34.

E.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang ja ühenduse tööstusharu

| (17) | Kuna ühenduse toodangu ja ühenduse tööstusharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 35–38. |
| --- | --- |

(17)

Kuna ühenduse toodangu ja ühenduse tööstusharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 35–38.

2.   Ühenduse tarbimine

| (18) | Kuna ühenduse tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39 ja 40. |
| --- | --- |

(18)

Kuna ühenduse tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39 ja 40.

3.   Vaatlusalusest riigist pärit import ühendusse

| (19) | Kuna vaatlusalusest riigist pärit ühendusse saabuva impordi kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 41–46. |
| --- | --- |

(19)

Kuna vaatlusalusest riigist pärit ühendusse saabuva impordi kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 41–46.

4.   Ühenduse tööstusharu olukord

| (20) | Kuna ühenduse tootmisharu olukorra kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 47–65. |
| --- | --- |

(20)

Kuna ühenduse tootmisharu olukorra kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 47–65.

5.   Järeldus kahju kohta

| (21) | Kuna märkusi kahju kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 66–72. |
| --- | --- |

(21)

Kuna märkusi kahju kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 66–72.

F.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Lõuna-Aafrikast pärit impordi mõju

| (22) | Kuna uut teavet või väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 73–78. |
| --- | --- |

(22)

Kuna uut teavet või väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 73–78.

2.   Muude tegurite mõju

| (23) | Mitmed isikud väitsid, et kuigi uurimisperioodi vältel oli Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) imporditud elektrolüütiliste mangaandioksiidide kogus tühine, tekitavad juba ainuüksi sellise odava elektrolüütiliste mangaandioksiidide allika olemasolu ja ülemaailmne liigpakkumine hinnasurvet ühenduse turul ja kogu maailmas. |
| --- | --- |

(23)

Mitmed isikud väitsid, et kuigi uurimisperioodi vältel oli Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) imporditud elektrolüütiliste mangaandioksiidide kogus tühine, tekitavad juba ainuüksi sellise odava elektrolüütiliste mangaandioksiidide allika olemasolu ja ülemaailmne liigpakkumine hinnasurvet ühenduse turul ja kogu maailmas.

| (24) | Märgitakse, et uurimine tõestas, nagu ka mõned muud isikud on oma seisukohtades väljendanud, et praegu ei ole elektrolüütiliste mangaandioksiidide import HRVst kasutajate jaoks alternatiiviks, eriti väikese elemendiga patareide sektoris. Ka on elektrolüütiliste mangaandioksiidide allika vahetamine (nn kõlblikuks tunnistamine) aega ja rahalisi vahendeid nõudev tegevus. See vähendab kasutajate paindlikkust elektrolüütiliste mangaandioksiidide allika valikul. |
| --- | --- |

(24)

Märgitakse, et uurimine tõestas, nagu ka mõned muud isikud on oma seisukohtades väljendanud, et praegu ei ole elektrolüütiliste mangaandioksiidide import HRVst kasutajate jaoks alternatiiviks, eriti väikese elemendiga patareide sektoris. Ka on elektrolüütiliste mangaandioksiidide allika vahetamine (nn kõlblikuks tunnistamine) aega ja rahalisi vahendeid nõudev tegevus. See vähendab kasutajate paindlikkust elektrolüütiliste mangaandioksiidide allika valikul.

| (25) | Märgitakse, et seda järeldust kinnitab ka elektrolüütiliste mangaandioksiidide HRVst importimise madal tase, mis tõestab, et vaatamata keskmisest oluliselt madalamale impordihinnale ei pidanud kasutajad seda impordiallikat uurimisperioodi ajal enda jaoks alternatiiviks ja järelikult ei saanud see ka suurendada ühenduse tööstusharu kantud kahju. Seetõttu lükatakse see väide tagasi ja kinnitatakse põhjendustes 79–81 tehtud järeldused. |
| --- | --- |

(25)

Märgitakse, et seda järeldust kinnitab ka elektrolüütiliste mangaandioksiidide HRVst importimise madal tase, mis tõestab, et vaatamata keskmisest oluliselt madalamale impordihinnale ei pidanud kasutajad seda impordiallikat uurimisperioodi ajal enda jaoks alternatiiviks ja järelikult ei saanud see ka suurendada ühenduse tööstusharu kantud kahju. Seetõttu lükatakse see väide tagasi ja kinnitatakse põhjendustes 79–81 tehtud järeldused.

| (26) | Mõned isikud väitsid, et ühenduse tööstusharu omamaise müügi languse uurimisperioodi kestel põhjustas ühenduse tööstusharu keskendumine eksporditurule. See väide tuleb tagasi lükata, sest leiti, et kuigi ühenduse tööstusharu ekspordimaht suurenes 9 % võrra kogu vaatlusaluse perioodi vältel (alates 2002. aastast kuni uurimisperioodini), ei suurendanud ekspordijõudlus mingil moel ühenduse tootmisharu kantud kahju, mida on selgitatud allpool. |
| --- | --- |

(26)

Mõned isikud väitsid, et ühenduse tööstusharu omamaise müügi languse uurimisperioodi kestel põhjustas ühenduse tööstusharu keskendumine eksporditurule. See väide tuleb tagasi lükata, sest leiti, et kuigi ühenduse tööstusharu ekspordimaht suurenes 9 % võrra kogu vaatlusaluse perioodi vältel (alates 2002. aastast kuni uurimisperioodini), ei suurendanud ekspordijõudlus mingil moel ühenduse tootmisharu kantud kahju, mida on selgitatud allpool.

| (27) | Kõigepealt tehti kindlaks, et ühenduse tööstusharu ekspordikäive oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kasumis. Lisaks vähenes ekspordimaht uurimisperioodi vältel 18 protsendipunkti võrra (võrreldes 2005. aastaga), samal ajal kui ekspordi suhe ühenduse tööstusharu tootmismahtu jäi kogu vaatlusaluse perioodi jooksul muutumatuks. |
| --- | --- |

(27)

Kõigepealt tehti kindlaks, et ühenduse tööstusharu ekspordikäive oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kasumis. Lisaks vähenes ekspordimaht uurimisperioodi vältel 18 protsendipunkti võrra (võrreldes 2005. aastaga), samal ajal kui ekspordi suhe ühenduse tööstusharu tootmismahtu jäi kogu vaatlusaluse perioodi jooksul muutumatuks.

| (28) | Kuna uut teavet või väiteid sellega seoses ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 82 ja 83. |
| --- | --- |

(28)

Kuna uut teavet või väiteid sellega seoses ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 82 ja 83.

| (29) | Pärast järelduste esialgset teatavaks tegemist väitis Delta, et teise ühenduse tootja CEGASA koostööst hoidumine andis märku sellest, et see äriühing ei kandnud kahju. See väide lükati tagasi kui puhas oletus. Esiteks kasutab eespool nimetatud ühenduse tootja elektrolüütilisi mangaandioksiide peamiselt patareide tootmiseks ja elektrolüütiliste mangaandioksiidide müük ei ole tema peamine äritegevus. Teiseks, kuna nimetatud ühenduse tootja ei teinud koostööd, ei saa teha mingeid järeldusi tema kahjutegurite või koostööst hoidumise motiivide kohta. Lisaks võib kasutajatele saadetud küsimustike vastuste põhjal esialgselt järeldada, et muude ühenduse tootjate müük vähenes paralleelselt Lõuna-Aafrikast saabunud dumpinguhinnaga impordi suurenemisega. |
| --- | --- |

(29)

Pärast järelduste esialgset teatavaks tegemist väitis Delta, et teise ühenduse tootja CEGASA koostööst hoidumine andis märku sellest, et see äriühing ei kandnud kahju. See väide lükati tagasi kui puhas oletus. Esiteks kasutab eespool nimetatud ühenduse tootja elektrolüütilisi mangaandioksiide peamiselt patareide tootmiseks ja elektrolüütiliste mangaandioksiidide müük ei ole tema peamine äritegevus. Teiseks, kuna nimetatud ühenduse tootja ei teinud koostööd, ei saa teha mingeid järeldusi tema kahjutegurite või koostööst hoidumise motiivide kohta. Lisaks võib kasutajatele saadetud küsimustike vastuste põhjal esialgselt järeldada, et muude ühenduse tootjate müük vähenes paralleelselt Lõuna-Aafrikast saabunud dumpinguhinnaga impordi suurenemisega.

| (30) | Kuna uut teavet selle kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 84–86. |
| --- | --- |

(30)

Kuna uut teavet selle kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 84–86.

| (31) | Mõned isikud väitsid, et ühenduse tööstusharu omamaise müügi langus uurimisperioodi kestel oli tingitud sellest, et üks kasutaja, kes ühenduse tööstusharult ostis, viis osa oma tootmisest mujale. Seega võis nõudluse vähenemine põhjustada müügimahtude vähenemist. |
| --- | --- |

(31)

Mõned isikud väitsid, et ühenduse tööstusharu omamaise müügi langus uurimisperioodi kestel oli tingitud sellest, et üks kasutaja, kes ühenduse tööstusharult ostis, viis osa oma tootmisest mujale. Seega võis nõudluse vähenemine põhjustada müügimahtude vähenemist.

| (32) | Kuigi üks peamine kasutaja paigutas tõepoolest 2005. ja 2006. aastal oma tootmise teatavad osad HRVsse ümber ja samal ajal langes uurimisperioodi ajal ka ühenduse tööstusharu nimetatud kasutajale müügi maht, moodustas see siiski vaid väikese osa müügimahu üldisest langusest uurimisperioodi jooksul. Pealegi jäi ühenduse tööstusharu müük selle kasutaja puhul uurimisperioodi jooksul samale tasemele, nagu see oli olnud kaks aastat tagasi (2004. aastal), hakates tõusma 2005. aastal, kui algas ümberpaigutamine, kuid samal ajal vähenes jõuliselt ka kogu ühenduse tööstusharu käive EÜs, langedes 61 protsendipunkti ajavahemikul alates 2004. aastast kuni uurimisperioodini (39 protsendipunkti 2005. aastal ja 22 protsendipunkti uurimisperioodi ajal). Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(32)

Kuigi üks peamine kasutaja paigutas tõepoolest 2005. ja 2006. aastal oma tootmise teatavad osad HRVsse ümber ja samal ajal langes uurimisperioodi ajal ka ühenduse tööstusharu nimetatud kasutajale müügi maht, moodustas see siiski vaid väikese osa müügimahu üldisest langusest uurimisperioodi jooksul. Pealegi jäi ühenduse tööstusharu müük selle kasutaja puhul uurimisperioodi jooksul samale tasemele, nagu see oli olnud kaks aastat tagasi (2004. aastal), hakates tõusma 2005. aastal, kui algas ümberpaigutamine, kuid samal ajal vähenes jõuliselt ka kogu ühenduse tööstusharu käive EÜs, langedes 61 protsendipunkti ajavahemikul alates 2004. aastast kuni uurimisperioodini (39 protsendipunkti 2005. aastal ja 22 protsendipunkti uurimisperioodi ajal). Seetõttu lükati väide tagasi.

| (33) | Kuna uut teavet või muid väiteid sellega seoses ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 87. |
| --- | --- |

(33)

Kuna uut teavet või muid väiteid sellega seoses ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 87.

| (34) | Eksportiv tootja väitis, et tänu konkurentsieelisele seoses paiknemisega mangaanimaagi kaevanduste läheduses ja sidusettevõttega sõlmitud tarnelepingu soodsatele tingimustele ei tekitanud tooraine hinna tõusust tulenevate lisakulude kandmine talle raskusi. |
| --- | --- |

(34)

Eksportiv tootja väitis, et tänu konkurentsieelisele seoses paiknemisega mangaanimaagi kaevanduste läheduses ja sidusettevõttega sõlmitud tarnelepingu soodsatele tingimustele ei tekitanud tooraine hinna tõusust tulenevate lisakulude kandmine talle raskusi.

| (35) | See väide lükati tagasi kui põhjuslike seoste kontrollimise seisukohalt ebaoluline, sest tuvastati, et hoolimata väidetavatest konkurentsieelistest kasutas eksportiv tootja dumpinguhinda. |
| --- | --- |

(35)

See väide lükati tagasi kui põhjuslike seoste kontrollimise seisukohalt ebaoluline, sest tuvastati, et hoolimata väidetavatest konkurentsieelistest kasutas eksportiv tootja dumpinguhinda.

| (36) | Kuna uut teavet või muid väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 88–90. |
| --- | --- |

(36)

Kuna uut teavet või muid väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 88–90.

| (37) | Kuna uut teavet või muid väiteid sellega seoses ei esitatud ja võttes arvesse eespool põhjendustes 23, 24 ja 25 tehtud järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 91 ja 92. |
| --- | --- |

(37)

Kuna uut teavet või muid väiteid sellega seoses ei esitatud ja võttes arvesse eespool põhjendustes 23, 24 ja 25 tehtud järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 91 ja 92.

| (38) | Pärast järelduste esialgset teatavakstegemist vaidlustas Delta järelduse, mille kohaselt omavad elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad elektrolüütiliste mangaandioksiidide piiratud kasutuse tõttu (st üksnes patareide tootmisel) patareitootjatega hinnaläbirääkimisi pidades märkimisväärset mõjuvõimu. Seega väideti, et konkurentsisurve tugevdas patareitootjate mõjuvõimu hinnaläbirääkimiste pidamisel ja nad kehtestasid elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjatele madalad hinnad. |
| --- | --- |

(38)

Pärast järelduste esialgset teatavakstegemist vaidlustas Delta järelduse, mille kohaselt omavad elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad elektrolüütiliste mangaandioksiidide piiratud kasutuse tõttu (st üksnes patareide tootmisel) patareitootjatega hinnaläbirääkimisi pidades märkimisväärset mõjuvõimu. Seega väideti, et konkurentsisurve tugevdas patareitootjate mõjuvõimu hinnaläbirääkimiste pidamisel ja nad kehtestasid elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjatele madalad hinnad.

| (39) | Kuigi ei saa eitada, et elektrolüütiliste mangaandioksiidide piiratud kasutamine kitsendab teataval määral elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjate mõjuvõimu hinnakujunduses, ei tasakaalusta see kaugeltki seda mõjuvõimu, mida elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad omavad elektrolüütiliste mangaandioksiidide kasutajate vähese paindlikkuse tõttu tarneallikate vahetamisel ja kõrge puhtusastmega elektrolüütiliste mangaandioksiidide piiratud kättesaadavuse tõttu (vt põhjendusi 23, 24 ja 25). Ainus arvessevõetav asjaolu, mis lisab patareitootjate mõjujõudu hinnaläbirääkimistel, on elektrolüütiliste mangaandioksiidide turu suhteline läbipaistvus, kuna iga-aastaseid tarneläbirääkimisi eri elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjatega peetakse üheaegselt. Läbipaistvusest saadud kasu muutis tühiseks nende elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjate vähesus, kelle elektrolüütilised mangaandioksiidid olid patareitootjate poolt juba kõlblikuks tunnistatud – need olid Delta ja Tosoh. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(39)

Kuigi ei saa eitada, et elektrolüütiliste mangaandioksiidide piiratud kasutamine kitsendab teataval määral elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjate mõjuvõimu hinnakujunduses, ei tasakaalusta see kaugeltki seda mõjuvõimu, mida elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad omavad elektrolüütiliste mangaandioksiidide kasutajate vähese paindlikkuse tõttu tarneallikate vahetamisel ja kõrge puhtusastmega elektrolüütiliste mangaandioksiidide piiratud kättesaadavuse tõttu (vt põhjendusi 23, 24 ja 25). Ainus arvessevõetav asjaolu, mis lisab patareitootjate mõjujõudu hinnaläbirääkimistel, on elektrolüütiliste mangaandioksiidide turu suhteline läbipaistvus, kuna iga-aastaseid tarneläbirääkimisi eri elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjatega peetakse üheaegselt. Läbipaistvusest saadud kasu muutis tühiseks nende elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjate vähesus, kelle elektrolüütilised mangaandioksiidid olid patareitootjate poolt juba kõlblikuks tunnistatud – need olid Delta ja Tosoh. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

| (40) | Mitmed kasutajad on väitnud, et hinnad, mida Delta neilt nõudis, ei olnud dumpinguhinnad ega avaldanud survet ühenduse tööstusharule. Sellega seoses märgitakse, et hinnates ühenduse tööstusharule kui tervikule tekitatud kahju, ei saa välja tuua konkreetseid äriühinguid, sest eri äriühingute olukorrad tasakaalustavad teineteist. |
| --- | --- |

(40)

Mitmed kasutajad on väitnud, et hinnad, mida Delta neilt nõudis, ei olnud dumpinguhinnad ega avaldanud survet ühenduse tööstusharule. Sellega seoses märgitakse, et hinnates ühenduse tööstusharule kui tervikule tekitatud kahju, ei saa välja tuua konkreetseid äriühinguid, sest eri äriühingute olukorrad tasakaalustavad teineteist.

| (41) | Kuna uut teavet või muid väiteid sellega seoses ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 93 ja 94. |
| --- | --- |

(41)

Kuna uut teavet või muid väiteid sellega seoses ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 93 ja 94.

| (42) | Delta on väitnud, et ühenduse tööstusharu on ise oma kahju põhjustanud otsusega Tosohi ümberkorraldamise kohta, ning vähendanud investeeringutega tööhõivet ja kulutasuvust. |
| --- | --- |

(42)

Delta on väitnud, et ühenduse tööstusharu on ise oma kahju põhjustanud otsusega Tosohi ümberkorraldamise kohta, ning vähendanud investeeringutega tööhõivet ja kulutasuvust.

| (43) | Ajutises määruses tuvastati, et tööhõive vähenemine toimus peamiselt Tosohi ümberkorraldamise tõttu. Väide, et kulutasuvus vähenes investeeringute tõttu, lükatakse aga tagasi. Esiteks tehti suur osa Tosohi ümberkorraldamisest ja investeeringutest 2004. aastal, mil kulutasuvus oli positiivne ja investeeringute tasuvus hea. Nimetatud investeeringute tulemusel vähendas Tosoh oluliselt oma kulusid tootmisühiku kohta. Ent vaatamata saavutatud edule ei suutnud Tosoh järgnevatel aastatel investeeringutelt tulu saada. Lõuna-Aafrikast saabuva dumpinguhinnaga impordi suurenemine, kusjuures see hind oli tootmiskuludest isegi madalam, vähendas Tosohi kulutasuvust ning ta investeeringute tasuvus ja rahavood langesid tasemele, mis ajutise määruse kohaselt on tugevalt negatiivne. |
| --- | --- |

(43)

Ajutises määruses tuvastati, et tööhõive vähenemine toimus peamiselt Tosohi ümberkorraldamise tõttu. Väide, et kulutasuvus vähenes investeeringute tõttu, lükatakse aga tagasi. Esiteks tehti suur osa Tosohi ümberkorraldamisest ja investeeringutest 2004. aastal, mil kulutasuvus oli positiivne ja investeeringute tasuvus hea. Nimetatud investeeringute tulemusel vähendas Tosoh oluliselt oma kulusid tootmisühiku kohta. Ent vaatamata saavutatud edule ei suutnud Tosoh järgnevatel aastatel investeeringutelt tulu saada. Lõuna-Aafrikast saabuva dumpinguhinnaga impordi suurenemine, kusjuures see hind oli tootmiskuludest isegi madalam, vähendas Tosohi kulutasuvust ning ta investeeringute tasuvus ja rahavood langesid tasemele, mis ajutise määruse kohaselt on tugevalt negatiivne.

| (44) | Lisaks on Delta väitnud, et ühenduse tööstusharu juhtkond kahjustas ise oma kasumit otsustega, mis sisaldasid „klientide maksetähtaegade edasilükkamist ebatavaliselt pikale perioodile” ja „liiga kõrget vahendustasu esindajatele”. Need väited lükati tagasi järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(44)

Lisaks on Delta väitnud, et ühenduse tööstusharu juhtkond kahjustas ise oma kasumit otsustega, mis sisaldasid „klientide maksetähtaegade edasilükkamist ebatavaliselt pikale perioodile” ja „liiga kõrget vahendustasu esindajatele”. Need väited lükati tagasi järgmistel põhjustel.

| (45) | Ei leitud, et maksetähtaja edasilükkamine oleks olulisel määral mõjutanud ühenduse tööstusharu likviidsust või rahavooge. Lisaks pikendati maksetähtaegu selleks, et saada veidi kõrgemat hinda ja leevendada seeläbi dumpinguhinnaga impordi mõju hindadele. Seega ei saa maksetähtaegade edasilükkamist pidada endale kahju tekitamiseks. |
| --- | --- |

(45)

Ei leitud, et maksetähtaja edasilükkamine oleks olulisel määral mõjutanud ühenduse tööstusharu likviidsust või rahavooge. Lisaks pikendati maksetähtaegu selleks, et saada veidi kõrgemat hinda ja leevendada seeläbi dumpinguhinnaga impordi mõju hindadele. Seega ei saa maksetähtaegade edasilükkamist pidada endale kahju tekitamiseks.

| (46) | Lisaks sellele, et esindajale makstud vahendustasu ei peetud kõnealuse sektori jaoks ebaharilikuks, ei ole see väide juba iseenesest asjakohane, sest ühenduse tööstusharu kulutasuvus ja tootmiskulud arvutati välja Tosohi ja vahendustasu saavate sidusettevõtete kulude põhjal. Vahendustasu on oma olemuselt äriühingutevaheline makse ja seepärast ei mõjutanud selle määr kahju arvutamiseks kasutatud konsolideeritud kasumit. |
| --- | --- |

(46)

Lisaks sellele, et esindajale makstud vahendustasu ei peetud kõnealuse sektori jaoks ebaharilikuks, ei ole see väide juba iseenesest asjakohane, sest ühenduse tööstusharu kulutasuvus ja tootmiskulud arvutati välja Tosohi ja vahendustasu saavate sidusettevõtete kulude põhjal. Vahendustasu on oma olemuselt äriühingutevaheline makse ja seepärast ei mõjutanud selle määr kahju arvutamiseks kasutatud konsolideeritud kasumit.

3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (47) | Kuna uut teavet või muid väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 95–97. |
| --- | --- |

(47)

Kuna uut teavet või muid väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 95–97.

G.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Ühenduse tööstusharu huvi

| (48) | Kuna uut teavet või muid väiteid selles osas ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 100–104. |
| --- | --- |

(48)

Kuna uut teavet või muid väiteid selles osas ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 100–104.

2.   Kasutajate huvid

| (49) | Mõned isikud väitsid, et Tosohi kadumine ei kahjusta patareitööstust, sest on olemas alternatiivne allikas Delta näol ja seetõttu ei vasta ühenduse tootja säilitamine ühenduse huvidele. See väide lükati tagasi järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(49)

Mõned isikud väitsid, et Tosohi kadumine ei kahjusta patareitööstust, sest on olemas alternatiivne allikas Delta näol ja seetõttu ei vasta ühenduse tootja säilitamine ühenduse huvidele. See väide lükati tagasi järgmistel põhjustel.

| (50) | Esiteks ei saa Delta madalaid hindu pidada jätkusuutlikuks, sest need jäävad tootmiskuludest allapoole. Teiseks, võttes arvesse kasutajate piiratud paindlikkust ühelt elektrolüütiliste mangaandioksiidide allikalt teisele üleminekul, sest kui nad tahavad patareide tootmisel kasutada uut elektrolüütilist mangaandioksiidi, peavad nad seda kõigepealt katsetama (kõlblikuks tunnistama), võib järeldada, et nende mõjuvõim elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjatega hindade üle läbirääkimisi pidades on piiratud ja Tosohi kadumine nõrgendaks seda veelgi. |
| --- | --- |

(50)

Esiteks ei saa Delta madalaid hindu pidada jätkusuutlikuks, sest need jäävad tootmiskuludest allapoole. Teiseks, võttes arvesse kasutajate piiratud paindlikkust ühelt elektrolüütiliste mangaandioksiidide allikalt teisele üleminekul, sest kui nad tahavad patareide tootmisel kasutada uut elektrolüütilist mangaandioksiidi, peavad nad seda kõigepealt katsetama (kõlblikuks tunnistama), võib järeldada, et nende mõjuvõim elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjatega hindade üle läbirääkimisi pidades on piiratud ja Tosohi kadumine nõrgendaks seda veelgi.

| (51) | Esialgses määruses tehti kindlaks, et elektrolüütiliste mangaandioksiididega seotud kulud moodustavad patareide tootmise kogukuludest 10–15 %. Kaks kolmest koostööd tegevast kasutajast vaidlustasid selle järelduse, kuid nende kaebuse toetuseks ei esitatud ühtegi tõendit. Kuna see kasutaja, kes nimetatud arvnäitajat ei vaidlustanud, oli ainus, kelle andmeid oleks kõnesoleva menetluse käigus saanud kontrollida, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 107 tehtud ajutised järeldused. |
| --- | --- |

(51)

Esialgses määruses tehti kindlaks, et elektrolüütiliste mangaandioksiididega seotud kulud moodustavad patareide tootmise kogukuludest 10–15 %. Kaks kolmest koostööd tegevast kasutajast vaidlustasid selle järelduse, kuid nende kaebuse toetuseks ei esitatud ühtegi tõendit. Kuna see kasutaja, kes nimetatud arvnäitajat ei vaidlustanud, oli ainus, kelle andmeid oleks kõnesoleva menetluse käigus saanud kontrollida, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 107 tehtud ajutised järeldused.

| (52) | Elektrolüütiliste mangaandioksiidide kasutajad on korduvalt väitnud, et nad ei ole võimelised kandma dumpinguvastasest tollimaksust tulenevat elektrolüütiliste mangaandioksiidide lisakulu. Ka avaldab neile survet muude oluliste toorainetega seotud kulude suurenemine ja nad kurdavad, et ei pea vastu elektrolüütiliste mangaandioksiidide kulude kasvuga kaasnevale lisakoormusele. |
| --- | --- |

(52)

Elektrolüütiliste mangaandioksiidide kasutajad on korduvalt väitnud, et nad ei ole võimelised kandma dumpinguvastasest tollimaksust tulenevat elektrolüütiliste mangaandioksiidide lisakulu. Ka avaldab neile survet muude oluliste toorainetega seotud kulude suurenemine ja nad kurdavad, et ei pea vastu elektrolüütiliste mangaandioksiidide kulude kasvuga kaasnevale lisakoormusele.

| (53) | Ajutise määruse põhjenduse 107 järeldusest hoolimata ei tundu dumpinguvastase tollimaksu määr olevat isegi võrreldav muude patareide tootmisel kasutatavate materjalide hinna tõusuga, mis toimus alates 2006. aasta jaanuarist kuni 2007. aasta jaanuarini (vase hind tõusis 119,73 %, nikli hind 252,89 %, tsingi hind 181,10 %). Järelikult võib lõplikult kinnitada, et neil meetmetel on kõnealuse tööstusharu konkurentsivõimele üksnes vähene mõju. |
| --- | --- |

(53)

Ajutise määruse põhjenduse 107 järeldusest hoolimata ei tundu dumpinguvastase tollimaksu määr olevat isegi võrreldav muude patareide tootmisel kasutatavate materjalide hinna tõusuga, mis toimus alates 2006. aasta jaanuarist kuni 2007. aasta jaanuarini (vase hind tõusis 119,73 %, nikli hind 252,89 %, tsingi hind 181,10 %). Järelikult võib lõplikult kinnitada, et neil meetmetel on kõnealuse tööstusharu konkurentsivõimele üksnes vähene mõju.

| (54) | Lisaks väideti, et ühenduse kasutajate finantsolukord on väga erinev. Sellega seoses märgitakse, et ühenduse huvide uurimisel hinnatakse kasutajate olukorda tervikuna. |
| --- | --- |

(54)

Lisaks väideti, et ühenduse kasutajate finantsolukord on väga erinev. Sellega seoses märgitakse, et ühenduse huvide uurimisel hinnatakse kasutajate olukorda tervikuna.

| (55) | Mitmed kasutajad olid seisukohal, et patareitootjad annavad tööd palju suuremale arvule inimestele kui ühenduse tööstusharu ja et dumpinguvastased meetmed võivad sundida neid oma töötajaid vallandama ja võib-olla isegi tehaseid teise kohta üle viima. Kuigi on kinnitatud, et patareitootjate töötajate arv on ühenduse tööstusharu töötajate arvust oluliselt suurem, ei ole esitatud tõendeid selle kohta, et tollimaksude kehtestamine võib põhjustada töökaotust. Seepärast, tuginedes põhjenduse 52 järeldustele ja ajutisele määrusele, mille kohaselt tollimaksudel ei ole olulist mõju kasutajatele, lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(55)

Mitmed kasutajad olid seisukohal, et patareitootjad annavad tööd palju suuremale arvule inimestele kui ühenduse tööstusharu ja et dumpinguvastased meetmed võivad sundida neid oma töötajaid vallandama ja võib-olla isegi tehaseid teise kohta üle viima. Kuigi on kinnitatud, et patareitootjate töötajate arv on ühenduse tööstusharu töötajate arvust oluliselt suurem, ei ole esitatud tõendeid selle kohta, et tollimaksude kehtestamine võib põhjustada töökaotust. Seepärast, tuginedes põhjenduse 52 järeldustele ja ajutisele määrusele, mille kohaselt tollimaksudel ei ole olulist mõju kasutajatele, lükati väide tagasi.

| (56) | Mitu isikut väitis, et ühenduse tööstusharu ei suuda ühenduse nõudlust rahuldada. See väide lükati tagasi. Võttes arvesse kavandatavat tollimaksu määra, on Lõuna-Aafrikast imporditav kaup ka edaspidi võimeline sisenema ühenduse turule ilma dumpinguhinda kasutamata. |
| --- | --- |

(56)

Mitu isikut väitis, et ühenduse tööstusharu ei suuda ühenduse nõudlust rahuldada. See väide lükati tagasi. Võttes arvesse kavandatavat tollimaksu määra, on Lõuna-Aafrikast imporditav kaup ka edaspidi võimeline sisenema ühenduse turule ilma dumpinguhinda kasutamata.

| (57) | Kuna muid väiteid selles osas ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 105–109. |
| --- | --- |

(57)

Kuna muid väiteid selles osas ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 105–109.

3.   Ühenduses asuvate sõltumatute importijate/edasimüüjate huvid

| (58) | Importija Traxys France (Delta esindaja) väitis, et kõnealused meetmed sunnivad tema tarnijat Deltat äritegevust lõpetama, mille tulemuseks on 5–25 % kasumi ja töökohtade kaotus. See väide lükati tagasi põhjusel, et kuigi meetmel on piiratud mõju turul tegutsejatele (patareide tootjatele), ei sunni see veel Deltat äritegevust lõpetama, vaid lihtsalt kõrvaldab ebaõiglase konkurentsi, säilitab ühenduse turul Tosohi ja loob mänguruumi tasemel, mis on kasulik kõikidele elektrolüütiliste mangaandioksiidide tarnijatele ja patareitootjatele. |
| --- | --- |

(58)

Importija Traxys France (Delta esindaja) väitis, et kõnealused meetmed sunnivad tema tarnijat Deltat äritegevust lõpetama, mille tulemuseks on 5–25 % kasumi ja töökohtade kaotus. See väide lükati tagasi põhjusel, et kuigi meetmel on piiratud mõju turul tegutsejatele (patareide tootjatele), ei sunni see veel Deltat äritegevust lõpetama, vaid lihtsalt kõrvaldab ebaõiglase konkurentsi, säilitab ühenduse turul Tosohi ja loob mänguruumi tasemel, mis on kasulik kõikidele elektrolüütiliste mangaandioksiidide tarnijatele ja patareitootjatele.

| (59) | Kuna uut teavet või väiteid sellega seoses ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 110 ja 111. |
| --- | --- |

(59)

Kuna uut teavet või väiteid sellega seoses ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 110 ja 111.

4.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (60) | Kuna uut teavet või muid väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 112–114. |
| --- | --- |

(60)

Kuna uut teavet või muid väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 112–114.

H.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (61) | Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(61)

Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

| (62) | Kuna uut teavet või muid väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 115–117. Kahjumarginaal oli märgatavalt suurem kui tuvastatud dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(62)

Kuna uut teavet või muid väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 115–117. Kahjumarginaal oli märgatavalt suurem kui tuvastatud dumpingumarginaal.

2.   Lõplikud meetmed

| (63) | Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artiklile 9 tuleks lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestada dumpingumarginaali tasemel, sest see on väiksem eespool arvutatud kahjumarginaalist. |
| --- | --- |

(63)

Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artiklile 9 tuleks lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestada dumpingumarginaali tasemel, sest see on väiksem eespool arvutatud kahjumarginaalist.

| (64) | Pidades silmas dumpingumarginaali suurust ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju, leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda. |
| --- | --- |

(64)

Pidades silmas dumpingumarginaali suurust ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju, leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda.

| (65) | Eelöeldu põhjal on lõplikud tollimaksumäärad kavandatud järgmiselt:






  Delta E.M.D. (Pty) Ltd. | 17,1 % |
| --- | --- | --- |
| Kõik muud äriühingud | 17,1 % |

(65)

Eelöeldu põhjal on lõplikud tollimaksumäärad kavandatud järgmiselt:

Delta E.M.D. (Pty) Ltd.

17,1 %

Kõik muud äriühingud

17,1 %

3.   Hinnakohustis

| (66) | Pärast peamiste asjaolude ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist, pakkus Lõuna-Aafrika eksportiv tootja hinnakohustise vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Ühenduse tööstusharule teatati pakkumisest ja ta esitas oma märkused. |
| --- | --- |

(66)

Pärast peamiste asjaolude ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist, pakkus Lõuna-Aafrika eksportiv tootja hinnakohustise vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Ühenduse tööstusharule teatati pakkumisest ja ta esitas oma märkused.

| (67) | Pakkumist analüüsiti ning otsustati see tagasi lükata järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(67)

Pakkumist analüüsiti ning otsustati see tagasi lükata järgmistel põhjustel.

| (68) | Tuleb märkida, et ühenduse turul on ainult piiratud hulk elektrolüütiliste mangaandioksiidide tarnijaid ning Lõuna-Aafrika eksportijal on märkimisväärne turuosa (60–70 %). See kasvas kahju hindamiseks uuritud perioodi jooksul 81 % ning saavutati ekspordi agressiivse hinnakujundusega, mis oli uurimisperioodi kestel allpool eksportija tootmiskulusid. |
| --- | --- |

(68)

Tuleb märkida, et ühenduse turul on ainult piiratud hulk elektrolüütiliste mangaandioksiidide tarnijaid ning Lõuna-Aafrika eksportijal on märkimisväärne turuosa (60–70 %). See kasvas kahju hindamiseks uuritud perioodi jooksul 81 % ning saavutati ekspordi agressiivse hinnakujundusega, mis oli uurimisperioodi kestel allpool eksportija tootmiskulusid.

| (69) | Lisaks sellele, hoolimata peamiste sisendite, nt mangaanimaagi ja energia hindade kõikumisest olid vaatlusaluse toote ja sarnase toote hinnad suhteliselt stabiilsed. Võib arvata, et seoses dumpinguga ei kajastunud tootmiskulude kõikumine vaatlusaluse toote hinnas. |
| --- | --- |

(69)

Lisaks sellele, hoolimata peamiste sisendite, nt mangaanimaagi ja energia hindade kõikumisest olid vaatlusaluse toote ja sarnase toote hinnad suhteliselt stabiilsed. Võib arvata, et seoses dumpinguga ei kajastunud tootmiskulude kõikumine vaatlusaluse toote hinnas.

| (70) | Seega võivad fikseeritud miinimumhinnal põhinevad meetmed osutuda elektrolüütiliste mangaandioksiidide hinnamuutustega võitlemisel ebatõhusaks, kuna need muutused võivad tuleneda muutustest peamiste toormaterjalide hinnas, kui dumpinguhindadega toodete tekitatud hinnasurve on kõnealuse meetme abil juba parandatud. Lisaks on oht, et kuna ühenduse turul on ainult piiratud hulk elektrolüütiliste mangaandioksiidide ostjaid, võivad miinimumhinnal põhinevad meetmed muutuda turul võrdlushinnaks ja vähendada seeläbi konkurentsi, mis aga ei oleks ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(70)

Seega võivad fikseeritud miinimumhinnal põhinevad meetmed osutuda elektrolüütiliste mangaandioksiidide hinnamuutustega võitlemisel ebatõhusaks, kuna need muutused võivad tuleneda muutustest peamiste toormaterjalide hinnas, kui dumpinguhindadega toodete tekitatud hinnasurve on kõnealuse meetme abil juba parandatud. Lisaks on oht, et kuna ühenduse turul on ainult piiratud hulk elektrolüütiliste mangaandioksiidide ostjaid, võivad miinimumhinnal põhinevad meetmed muutuda turul võrdlushinnaks ja vähendada seeläbi konkurentsi, mis aga ei oleks ühenduse huvides.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide (st elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidide) suhtes, mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ning mis kuuluvad CN-koodi ex 2820 10 00 (TARICi kood 2820100010) alla.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool nimetatud äriühingute toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Delta E.M.D. (Pty) Ltd. | 17,1 % | A828 |
| Kõik muud äriühingud | 17,1 % | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Delta E.M.D. (Pty) Ltd.

17,1 %

A828

Kõik muud äriühingud

17,1 %

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1066/2007 (ajutise dumpinguvastase tollimaksu Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide, st elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidide suhtes, mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ning mis kuuluvad CN-koodi ex 2820 10 00 (TARICi kood 2820100010) alla) kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks võetud summad nõutakse lõplikult sisse.

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. märts 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

D. RUPEL

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT L 243, 18.9.2007, lk 7.

2

---

| 13.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 222/2008,

12. märts 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. märtsil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 12. märtsi 2008. aasta määrus, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 79,4 |
| MA | 70,0 |
| TN | 120,5 |
| TR | 96,9 |
| ZZ | 91,7 |
| 0707 00 05 | EG | 178,8 |
| JO | 178,8 |
| MA | 118,0 |
| TR | 143,7 |
| ZZ | 154,8 |
| 0709 90 70 | MA | 112,3 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 117,3 |
| 0709 90 80 | EG | 238,6 |
| ZZ | 238,6 |
| 0805 10 20 | EG | 47,3 |
| IL | 55,9 |
| MA | 60,0 |
| TN | 55,3 |
| TR | 100,7 |
| ZZ | 63,8 |
| 0805 50 10 | EG | 107,9 |
| IL | 104,7 |
| SY | 105,3 |
| TR | 124,0 |
| ZZ | 110,5 |
| 0808 10 80 | AR | 93,0 |
| BR | 95,0 |
| CL | 107,4 |
| CN | 88,2 |
| MK | 46,8 |
| US | 105,3 |
| UY | 90,0 |
| ZZ | 89,4 |
| 0808 20 50 | AR | 80,1 |
| CL | 70,3 |
| CN | 60,1 |
| ZA | 91,9 |
| ZZ | 75,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

79,4

MA

70,0

TN

120,5

TR

96,9

ZZ

91,7

0707 00 05

EG

178,8

JO

178,8

MA

118,0

TR

143,7

ZZ

154,8

0709 90 70

MA

112,3

TR

122,2

ZZ

117,3

0709 90 80

EG

238,6

ZZ

238,6

0805 10 20

EG

47,3

IL

55,9

MA

60,0

TN

55,3

TR

100,7

ZZ

63,8

0805 50 10

EG

107,9

IL

104,7

SY

105,3

TR

124,0

ZZ

110,5

0808 10 80

AR

93,0

BR

95,0

CL

107,4

CN

88,2

MK

46,8

US

105,3

UY

90,0

ZZ

89,4

0808 20 50

AR

80,1

CL

70,3

CN

60,1

ZA

91,9

ZZ

75,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 13.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 223/2008,

12. märts 2008,

siidiussikasvatajate tootjaorganisatsioonide tunnustamise tingimuste ja korra kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 127 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 25. märtsi 1976. aasta määrus (EMÜ) nr 707/76 (siidiussikasvatajate tootjarühmade tunnustamise kohta) (2) tunnistatakse kehtetuks alates 1. aprillist 2008 vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 201 lõike 1 punktile b. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 25. märtsi 1976. aasta määrus (EMÜ) nr 707/76 (siidiussikasvatajate tootjarühmade tunnustamise kohta) (2) tunnistatakse kehtetuks alates 1. aprillist 2008 vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 201 lõike 1 punktile b.

| (2) | Määruses (EMÜ) nr 707/76 sätestatud teatavad tingimused ja kohustused ei ole inkorporeeritud määrusesse (EÜ) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EMÜ) nr 707/76 sätestatud teatavad tingimused ja kohustused ei ole inkorporeeritud määrusesse (EÜ) nr 1234/2007.

| (3) | Siidiussisektori jätkuva nõuetekohase toimimise ning selguse ja ratsionaliseerimise huvides tuleks võtta vastu uus määrus, milles sätestatakse kõnealused tingimused ja kohustused ning praegused rakenduseeskirjad, mis on sätestatud komisjoni 7. aprilli 1976. aasta määruses (EMÜ) nr 822/76 siidiussikasvatajate tootjarühmade tunnustamise tingimuste ja korra kohta. (3) |
| --- | --- |

(3)

Siidiussisektori jätkuva nõuetekohase toimimise ning selguse ja ratsionaliseerimise huvides tuleks võtta vastu uus määrus, milles sätestatakse kõnealused tingimused ja kohustused ning praegused rakenduseeskirjad, mis on sätestatud komisjoni 7. aprilli 1976. aasta määruses (EMÜ) nr 822/76 siidiussikasvatajate tootjarühmade tunnustamise tingimuste ja korra kohta. (3)

| (4) | Seetõttu tuleks määrus (EMÜ) nr 822/76 tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrus (EMÜ) nr 822/76 tunnistada kehtetuks.

| (5) | Uut määrust tuleks hakata kohaldama alates määruse (EMÜ) nr 707/76 kehtetuks tunnistamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(5)

Uut määrust tuleks hakata kohaldama alates määruse (EMÜ) nr 707/76 kehtetuks tunnistamise kuupäevast.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 122 on ette nähtud, et tunnustatakse siidiussisektori tootjaorganisatsioone, kes püüavad saavutada konkreetset eesmärki, mis võib seonduda eelkõige järgmisega: tarnete koondamine ja liikmete toodangu turustamine, tootmise ühine kohandamine turu nõudmisele ja toote täiustamine, tootmise ratsionaliseerimise ja mehhaniseerimise edendamine. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 122 on ette nähtud, et tunnustatakse siidiussisektori tootjaorganisatsioone, kes püüavad saavutada konkreetset eesmärki, mis võib seonduda eelkõige järgmisega: tarnete koondamine ja liikmete toodangu turustamine, tootmise ühine kohandamine turu nõudmisele ja toote täiustamine, tootmise ratsionaliseerimise ja mehhaniseerimise edendamine.

| (7) | Selleks et vältida tootjate diskrimineerimist ning tagada, et võetavad meetmed oleksid ühtsed ja tõhusad, tuleks sätestada siidiussisektori tootjaorganisatsioonide tunnustamise tingimused ja kord, mida kohaldataks kogu ühenduses; tootjaorganisatsioonid peaksid järgima kõnealuseid tingimusi ja korda, et saada liikmesriigilt tunnustus. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et vältida tootjate diskrimineerimist ning tagada, et võetavad meetmed oleksid ühtsed ja tõhusad, tuleks sätestada siidiussisektori tootjaorganisatsioonide tunnustamise tingimused ja kord, mida kohaldataks kogu ühenduses; tootjaorganisatsioonid peaksid järgima kõnealuseid tingimusi ja korda, et saada liikmesriigilt tunnustus.

| (8) | Tootjaorganisatsioonide tunnustamine tuleks siduda nõudega, et tootmise ja turustamisega seotud majandustegevuse ulatus siidiussisektoris on piisav ja tõendatav, samal ajal kui vähese tootmisega piirkondades võib teha erandeid. Kuna siidiussikasvatajate arv on paaril viimasel aastal märkimisväärselt vähenenud, tuleks oluliselt vähendada määruses (EMÜ) nr 822/76 sätestatud tootjate miinimumarvu, mis on nõutav tootjaorganisatsiooni moodustamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Tootjaorganisatsioonide tunnustamine tuleks siduda nõudega, et tootmise ja turustamisega seotud majandustegevuse ulatus siidiussisektoris on piisav ja tõendatav, samal ajal kui vähese tootmisega piirkondades võib teha erandeid. Kuna siidiussikasvatajate arv on paaril viimasel aastal märkimisväärselt vähenenud, tuleks oluliselt vähendada määruses (EMÜ) nr 822/76 sätestatud tootjate miinimumarvu, mis on nõutav tootjaorganisatsiooni moodustamiseks.

| (9) | Tunnustuse andmise ja tühistamise korraga seotud sätteid tuleks täiendada, määratledes taotluse esitamisel antava teabe. |
| --- | --- |

(9)

Tunnustuse andmise ja tühistamise korraga seotud sätteid tuleks täiendada, määratledes taotluse esitamisel antava teabe.

| (10) | Liikmesriikide ja asjaosaliste teavitamiseks tuleks iga aasta alguses avaldada loetelu tootjarühmadest, kes on saanud eelmisel aastal tunnustuse ja kellele antud tunnustus on tühistatud eelmisel aastal. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriikide ja asjaosaliste teavitamiseks tuleks iga aasta alguses avaldada loetelu tootjarühmadest, kes on saanud eelmisel aastal tunnustuse ja kellele antud tunnustus on tühistatud eelmisel aastal.

| (11) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Liikmesriigid tunnustavad siidiussikasvatajate tootjaorganisatsioone, kes:

| a) | taotlevad tunnustust; |
| --- | --- |

a)

taotlevad tunnustust;

| b) | täidavad määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 122 sätestatud üldtingimused; |
| --- | --- |

b)

täidavad määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 122 sätestatud üldtingimused;

| c) | täidavad käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud konkreetsed tingimused. |
| --- | --- |

c)

täidavad käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud konkreetsed tingimused.

2.   Tootjaorganisatsiooni tunnustamiseks pädev ametiasutus on ametiasutus, mis asub liikmesriigis, kelle territooriumil on tootjaorganisatsiooni registrijärgne asukoht.

Artikkel 2

1.   Tunnustuse saamiseks peavad tootjaorganisatsioonid:

| a) | lisama tegevuste hulka siidiusside kookonite kasvatamise ja turustamise; |
| --- | --- |

a)

lisama tegevuste hulka siidiusside kookonite kasvatamise ja turustamise;

| b) | hõlmama vähemalt 50 tootjat, kes kasutavad või kohustuvad kasutama vähemalt 2 500 kasti majandusaastal, mille kohta tunnustus antakse; |
| --- | --- |

b)

hõlmama vähemalt 50 tootjat, kes kasutavad või kohustuvad kasutama vähemalt 2 500 kasti majandusaastal, mille kohta tunnustus antakse;

| c) | välistama oma tegevusalal ühenduse siidiussikasvatajate diskrimineerimise mis tahes kujul, muu hulgas rahvuse või asukoha alusel; |
| --- | --- |

c)

välistama oma tegevusalal ühenduse siidiussikasvatajate diskrimineerimise mis tahes kujul, muu hulgas rahvuse või asukoha alusel;

| d) | olema juriidilised isikud või piisava õigusvõimega, et neil saaksid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele olla õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

d)

olema juriidilised isikud või piisava õigusvõimega, et neil saaksid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele olla õigused ja kohustused;

| e) | koosnema üksnes siidiussikasvatajatest; |
| --- | --- |

e)

koosnema üksnes siidiussikasvatajatest;

| f) | lisama oma eeskirjadesse liikmete jaoks järgmised kohustused:






  i) | turustada ehk müüa hulgimüügisektorile või töötlevale tööstusele kogu oma toodang tootjaorganisatsiooni kaudu, kusjuures erandeid võib kehtestada seoses teatavate kogustega; |
| --- | --- | --- |

f)

lisama oma eeskirjadesse liikmete jaoks järgmised kohustused:

i)

turustada ehk müüa hulgimüügisektorile või töötlevale tööstusele kogu oma toodang tootjaorganisatsiooni kaudu, kusjuures erandeid võib kehtestada seoses teatavate kogustega;

| ii) | tootmisel ja turustamisel rakendada asjaomaseid eeskirju, mille on vastu võtnud organisatsioonid, kelle ülesanne on pakkumise mahtu ja toote kvaliteeti vastavalt turu nõudmistele kohandada; |
| --- | --- |

ii)

tootmisel ja turustamisel rakendada asjaomaseid eeskirju, mille on vastu võtnud organisatsioonid, kelle ülesanne on pakkumise mahtu ja toote kvaliteeti vastavalt turu nõudmistele kohandada;

| iii) | mitte lahkuda organisatsioonist enne vähemalt kolmeaastast liikmesust alates organisatsiooni tunnustamisest ja olles lahkumisest vähemalt üks aasta ette teatanud, ilma et see piiraks liikmesriigi õigusnorme, mis on ette nähtud organisatsiooni või selle võlausaldajate kaitsmiseks konkreetsetel juhtudel finantstagajärgede eest, mis võivad tuleneda liikme staatusest loobumisest, või selleks, et takistada liikme staatusest loobumist majandusaasta jooksul; |
| --- | --- |

iii)

mitte lahkuda organisatsioonist enne vähemalt kolmeaastast liikmesust alates organisatsiooni tunnustamisest ja olles lahkumisest vähemalt üks aasta ette teatanud, ilma et see piiraks liikmesriigi õigusnorme, mis on ette nähtud organisatsiooni või selle võlausaldajate kaitsmiseks konkreetsetel juhtudel finantstagajärgede eest, mis võivad tuleneda liikme staatusest loobumisest, või selleks, et takistada liikme staatusest loobumist majandusaasta jooksul;

| g) | pidada eraldi arvestust seoses tegevustega, mille suhtes neid on tunnustatud; |
| --- | --- |

g)

pidada eraldi arvestust seoses tegevustega, mille suhtes neid on tunnustatud;

2.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korrale võib liikmesriik taotluse alusel saada loa tunnustada vähese tootmisega piirkonnas organisatsiooni, kes ei täida käesoleva artikli lõike 1 punktis b sätestatud tingimusi.

Artikkel 3

Tootjaorganisatsioonid esitavad koos tunnustamistaotlusega järgmised dokumendid ja teabe:

| a) | organisatsiooni põhikiri; |
| --- | --- |

a)

organisatsiooni põhikiri;

| b) | isikute nimed, kellel on õigus organisatsiooni nimel ja eest tegutseda; |
| --- | --- |

b)

isikute nimed, kellel on õigus organisatsiooni nimel ja eest tegutseda;

| c) | tunnustuse taotlemist põhjendavate tegevuste loetelu; |
| --- | --- |

c)

tunnustuse taotlemist põhjendavate tegevuste loetelu;

| d) | artikli 2 lõike 1 punkti b või artikli 2 lõike 2 järgimist tõendavad dokumendid; |
| --- | --- |

d)

artikli 2 lõike 1 punkti b või artikli 2 lõike 2 järgimist tõendavad dokumendid;

| e) | vastavalt artikli 2 lõike 1 punkti f alapunktile ii vastu võetud eeskirjad, eriti sätted, mis on seotud kookonite kuivatamisega. |
| --- | --- |

e)

vastavalt artikli 2 lõike 1 punkti f alapunktile ii vastu võetud eeskirjad, eriti sätted, mis on seotud kookonite kuivatamisega.

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid teevad tunnustamistaotluste kohta otsuse kahe kuu jooksul pärast taotluste kättesaamist.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma otsusest kahe kuu jooksul ning taotluste tagasi lükkamise korral esitavad põhjendused.

Artikkel 5

1.   Liikmesriigid tagavad pideva järelevalve abil, et tunnustatud organisatsioonid täidavad tunnustamise tingimusi.

2.   Liikmesriigid tühistavad organisatsioonile antud tunnustuse, kui tunnustamise tingimusi ei täideta enam või kui tunnustus anti valeandmete alusel. Kui tunnustus on saadud pettuse teel või kui seda on väärkasutatud, tühistavad liikmesriigid selle tagasiulatuvalt.

3.   Organisatsiooni tunnustuse tühistamise korral teavitab liikmesriik komisjoni sellest kahe kuu jooksul ning esitab vastavad põhjendused.

Artikkel 6

Iga aasta alguses avaldab komisjon Euroopa Liidu Teataja C-seerias loetelu organisatsioonidest, keda on eelmise aasta jooksul tunnustatud ja kellele antud tunnustus on tühistatud eelmise aasta jooksul.

Artikkel 7

Määrus (EMÜ) nr 822/76 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. aprillist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 84, 31.3.1976, lk 1.

2

(3)  EÜT L 94, 9.4.1976, lk 19.

3

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 13.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/13

---

PRAKTILISED JUHISED POOLTELE OSALEMISEKS KOHTUMENETLUSES EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTUS

Sisukord

| I. | KIRJALIK MENETLUS |
| --- | --- |

I.

| A. | Hagiavaldus |
| --- | --- |

A.

| 1. | Hagiavalduse esitamine |
| --- | --- |

1.

| 2. | Hagiavalduse sisu ja esitamise nõuded |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hagiavalduse puuduste kõrvaldamine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ajutised meetmed |
| --- | --- |

4.

| B. | Kostja vastus ning muud kirjaliku menetlusega seotud menetlusdokumendid ja tõendid |
| --- | --- |

B.

| C. | Tehniliste sidevahendite kasutamine |
| --- | --- |

C.

| D. | Taotlus andmete konfidentsiaalsena käsitlemiseks |
| --- | --- |

D.

| E. | Tasuta õigusabi taotlemine |
| --- | --- |

E.

| II. | SUULINE MENETLUS |
| --- | --- |

II.

| A. | Kohtuistungi toimumise koht |
| --- | --- |

A.

| B. | Kohtuistungi ettevalmistamine |
| --- | --- |

B.

| C. | Kohtuistungi kulg |
| --- | --- |

C.

| D. | Sünkroontõlkest tulenevad piirangud |
| --- | --- |

D.

| E. | Asja lahendamine kompromissiga |
| --- | --- |

E.

| F. | Kohtuistungi lõpetamine |
| --- | --- |

F.

| III. | PRAKTILISTE JUHISTE JÕUSTUMINE |
| --- | --- |

III.

| LISA: | JUHIS TASUTA ÕIGUSABI TAOTLEJATELE JA TASUTA ÕIGUSABI TAOTLUSE KOHUSTUSLIK VORM |
| --- | --- |

LISA:

EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHUS,

lähtudes oma kodukorra artiklist 120;

arvestades, et Avaliku Teenistuse Kohtus menetluste takistusteta läbiviimiseks ning vaidluste lahendamiseks parimatel tingimustel ja võimalikult kiiresti tuleb anda poolte advokaatidele ja esindajatele praktilised juhised selle kohta, kuidas Avaliku Teenistuse Kohtu kirjalikus menetluses menetlusdokumente ja tõendeid esitada, ja et tagada kohtuistungi takistusteta käik;

arvestades, et juhiste järgimine vähendab menetlusdokumentides puuduste kõrvaldamise nõuete arvu ja vastuvõetamatuse riski, mis on seotud vorminõuete järgimata jätmisega;

arvestades, et Avaliku Teenistuse Kohtu menetlust iseloomustab selles kasutatav keelekasutuse kord, mis on kohane mitmekeelsele ühendusele;

arvestades, et Avaliku Teenistuse Kohtu menetluses olevate kohtuasjade poolte huvides on, et Avaliku Teenistuse Kohus vastaks lühidalt küsimustele, mille suhtes poolte esindajad soovivad sageli olla paremini informeeritud, ja et Avaliku Teenistuse Kohus annaks neile juhiseid menetlusdokumentide koostamise kohta;

arvestades, et teatud piirangud tulenevad menetlusdokumentide elektroonilisest haldamisest Avaliku Teenistuse Kohtus;

arvestades, et menetluse takistusteta läbiviimiseks Avaliku Teenistuse Kohtus tuleb huvitatud isikutele anda praktilisi juhiseid tasuta õigusabi taotluse esitamise ja suulise menetluse käigu kohta,

on vastu võtnud käesolevad praktilised juhised:

I.   KIRJALIK MENETLUS

A.   Hagiavaldus

1.   Hagiavalduse esitamine

| 1. | Hagiavaldus esitatakse Avaliku Teenistuse Kohtu kohtukantseleile. Hagiavaldus peab olema koostatud kodukorra artikli 34 nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

1.

Hagiavaldus esitatakse Avaliku Teenistuse Kohtu kohtukantseleile. Hagiavaldus peab olema koostatud kodukorra artikli 34 nõuete kohaselt.

| 2. | Andmed, mis tuleb märkida hagiavalduses ja sellele lisatud dokumentides, on sätestatud kodukorra artikli 35 lõigetes 1, 2, 3 ja 5. |
| --- | --- |

2.

Andmed, mis tuleb märkida hagiavalduses ja sellele lisatud dokumentides, on sätestatud kodukorra artikli 35 lõigetes 1, 2, 3 ja 5.

| 3. | Kodukorra artikli 35 lõige 5 ja artikli 39 lõike 1 kolmas lõik puudutavad tõendit, mille on kohtukantseleile kohustatud esitama advokaat, kes esindab hagejat ja advokaat, kes vajadusel abistab kostja teenistujat. Tähelepanu juhitakse sellele, et Euroopa Kohtu põhikirja artiklis 19 on sätestatud kohustusliku esindatuse nõue. Välja arvatud liikmesriigid ja teised EMP lepingu osalisriigid (Norra, Island ja Liechtenstein) ning ühenduse institutsioonid, keda esindavad nende teenistujad, peab poolt esindama advokaat, kellel on õigus esineda liikmesriigi või muu EMP lepingu osalisriigi kohtus. Lisaks ei kohaldata advokaadiga esindatuse nõuet tasuta õigusabi taotlemise menetluses (vt selle kohta I jaotis, peatükk E). |
| --- | --- |

3.

Kodukorra artikli 35 lõige 5 ja artikli 39 lõike 1 kolmas lõik puudutavad tõendit, mille on kohtukantseleile kohustatud esitama advokaat, kes esindab hagejat ja advokaat, kes vajadusel abistab kostja teenistujat. Tähelepanu juhitakse sellele, et Euroopa Kohtu põhikirja artiklis 19 on sätestatud kohustusliku esindatuse nõue. Välja arvatud liikmesriigid ja teised EMP lepingu osalisriigid (Norra, Island ja Liechtenstein) ning ühenduse institutsioonid, keda esindavad nende teenistujad, peab poolt esindama advokaat, kellel on õigus esineda liikmesriigi või muu EMP lepingu osalisriigi kohtus. Lisaks ei kohaldata advokaadiga esindatuse nõuet tasuta õigusabi taotlemise menetluses (vt selle kohta I jaotis, peatükk E).

| 4. | Samuti tuleb täpsustada, et kuigi hagiavalduse esitamisel ei nõuta volikirja esitamist, mille hageja oleks teda esindavale advokaadile väljastanud, tuleb igast muudatusest advokaadi(-tide) arvus või isikus (nt advokaadi asendamine teisega, täiendava advokaadi kohalolek, hagiavalduse esitanud mõne advokaadi volituste lõpetamine) kohtukantseleile kirjalikult ja viivituseta teada anda. |
| --- | --- |

4.

Samuti tuleb täpsustada, et kuigi hagiavalduse esitamisel ei nõuta volikirja esitamist, mille hageja oleks teda esindavale advokaadile väljastanud, tuleb igast muudatusest advokaadi(-tide) arvus või isikus (nt advokaadi asendamine teisega, täiendava advokaadi kohalolek, hagiavalduse esitanud mõne advokaadi volituste lõpetamine) kohtukantseleile kirjalikult ja viivituseta teada anda.

| 5. | Hageja advokaat märgib hagiavalduse esilehel selgelt oma aadressi, telefoni- ja faksinumbri ning elektronposti aadressi. Kui kohtudokumentide kättetoimetamise aadressiks on vastavalt kodukorra artikli 35 lõikele 3 valitud Luxembourg, ei ole lubatud kohtudokumentide kättetoimetamise aadressiks valida hageja enda elukohta. |
| --- | --- |

5.

Hageja advokaat märgib hagiavalduse esilehel selgelt oma aadressi, telefoni- ja faksinumbri ning elektronposti aadressi. Kui kohtudokumentide kättetoimetamise aadressiks on vastavalt kodukorra artikli 35 lõikele 3 valitud Luxembourg, ei ole lubatud kohtudokumentide kättetoimetamise aadressiks valida hageja enda elukohta.

| 6. | Hagiavalduse lõpus peab olema advokaadi omakäeline loetav allkiri. Allkirja puudumine ei ole kõrvaldatav puudus. Allkirja ei ole lubatud teha ärakirja kujul, sealhulgas templi, faksi, koopia vms kujul. Kui esindajaid on mitu, piisab ühe esindaja allkirjast. Ei ole lubatud, et allkirja annaks esindaja enda esindaja, isegi mitte siis, kui see isik töötab hageja esindajaga samas büroos. |
| --- | --- |

6.

Hagiavalduse lõpus peab olema advokaadi omakäeline loetav allkiri. Allkirja puudumine ei ole kõrvaldatav puudus. Allkirja ei ole lubatud teha ärakirja kujul, sealhulgas templi, faksi, koopia vms kujul. Kui esindajaid on mitu, piisab ühe esindaja allkirjast. Ei ole lubatud, et allkirja annaks esindaja enda esindaja, isegi mitte siis, kui see isik töötab hageja esindajaga samas büroos.

2.   Hagiavalduse sisu ja esitamise nõuded

| 7. | Vastavalt kodukorra artiklile 29, mis keelekasutuse korra osas viitab Esimese Astme Kohtu kodukorra artiklile 35, on kohtumenetluse keel see keel, milles on koostatud hagiavaldus. |
| --- | --- |

7.

Vastavalt kodukorra artiklile 29, mis keelekasutuse korra osas viitab Esimese Astme Kohtu kodukorra artiklile 35, on kohtumenetluse keel see keel, milles on koostatud hagiavaldus.

| 8. | Poolte ja ka hea õigusemõistmise põhimõtte huvides tuleb dokumendid koostada nii lühikesed kui võimalik, arvestades asjaolude olemust ja tõstatatud küsimuste keerukust. Hagiavaldus ei tohiks üldjuhul olla pikem kui 10–30 lehekülge, olenevalt vaidluse eripärast. |
| --- | --- |

8.

Poolte ja ka hea õigusemõistmise põhimõtte huvides tuleb dokumendid koostada nii lühikesed kui võimalik, arvestades asjaolude olemust ja tõstatatud küsimuste keerukust. Hagiavaldus ei tohiks üldjuhul olla pikem kui 10–30 lehekülge, olenevalt vaidluse eripärast.

| 9. | Hagi nõuded peavad olema väljendatud täpselt, asuma hagiavalduse alguses või lõpus ja olema nummerdatud. |
| --- | --- |

9.

Hagi nõuded peavad olema väljendatud täpselt, asuma hagiavalduse alguses või lõpus ja olema nummerdatud.

| 10. | Kui hagejaid on 10 või enam, koostatakse nimekiri kõigi hagejate nimede ja aadressidega ning see saadetakse hagiavaldusega samal ajal kohtukantseleile elektronposti aadressil tfp.greffe@curia.europa.eu, viidates selgelt kohtuasjale, millega seoses see esitatakse. |
| --- | --- |

10.

Kui hagejaid on 10 või enam, koostatakse nimekiri kõigi hagejate nimede ja aadressidega ning see saadetakse hagiavaldusega samal ajal kohtukantseleile elektronposti aadressil tfp.greffe@curia.europa.eu, viidates selgelt kohtuasjale, millega seoses see esitatakse.

| 11. | Et hõlbustada kohtukantselei koostatavate kodukorra artikli 37 lõikes 2 ette nähtud teatiste avaldamist, tuleb igale hagiavaldusele lisada vaidluse kokkuvõte. Kokkuvõte ei tohi ületada kahte lehekülge ja see saadetakse elektronposti aadressil tfp.greffe@curia.europa.eu, viidates selgelt kohtuasjale, millega seoses kokkuvõte esitatakse. Terve kokkuvõte on üldjuhul üleval Interneti-leheküljel www.curia.europa.eu spetsiaalsel lehel, et kõik huvitatud isikud saaksid otsinguid sooritada. Seetõttu peab ka kokkuvõtte koostamisel järgima teatud stiilinõudeid, mis on väljas eespool viidatud Interneti-lehekülje spetsiaalsel lehel. |
| --- | --- |

11.

Et hõlbustada kohtukantselei koostatavate kodukorra artikli 37 lõikes 2 ette nähtud teatiste avaldamist, tuleb igale hagiavaldusele lisada vaidluse kokkuvõte. Kokkuvõte ei tohi ületada kahte lehekülge ja see saadetakse elektronposti aadressil tfp.greffe@curia.europa.eu, viidates selgelt kohtuasjale, millega seoses kokkuvõte esitatakse. Terve kokkuvõte on üldjuhul üleval Interneti-leheküljel www.curia.europa.eu spetsiaalsel lehel, et kõik huvitatud isikud saaksid otsinguid sooritada. Seetõttu peab ka kokkuvõtte koostamisel järgima teatud stiilinõudeid, mis on väljas eespool viidatud Interneti-lehekülje spetsiaalsel lehel.

| 12. | Kodukorra artikli 44 lõike 4 alusel esitatud taotlus jätta kohtuasjaga seotud väljaannetest välja hageja (anonüümsus) või teiste isikute nimed või muu teave peab olema põhjendatud ja selgelt esitatud hagiavaldusele lisatud eraldi dokumendis. |
| --- | --- |

12.

Kodukorra artikli 44 lõike 4 alusel esitatud taotlus jätta kohtuasjaga seotud väljaannetest välja hageja (anonüümsus) või teiste isikute nimed või muu teave peab olema põhjendatud ja selgelt esitatud hagiavaldusele lisatud eraldi dokumendis.

| 13. | Kui hagiavaldus esitatakse pärast tasuta õigusabi taotluse esitamist (vt I jaotis, peatükk E), mis on vastavalt kodukorra artikli 97 lõikele 4 hagiavalduse esitamise tähtaja peatumise aluseks, tuleb see teave ära märkida hagiavalduse alguses. Kui hagiavaldus on esitatud pärast tasuta õigusabi taotluse üle otsustava määruse kättetoimetamist, tuleb hagiavalduses märkida ka kuupäev, mil see määrus hagejale kätte toimetati. |
| --- | --- |

13.

Kui hagiavaldus esitatakse pärast tasuta õigusabi taotluse esitamist (vt I jaotis, peatükk E), mis on vastavalt kodukorra artikli 97 lõikele 4 hagiavalduse esitamise tähtaja peatumise aluseks, tuleb see teave ära märkida hagiavalduse alguses. Kui hagiavaldus on esitatud pärast tasuta õigusabi taotluse üle otsustava määruse kättetoimetamist, tuleb hagiavalduses märkida ka kuupäev, mil see määrus hagejale kätte toimetati.

| 14. | Hagiavaldus peab olema esitatud kujul, mis võimaldab elektroonilist dokumenditöötlust Avaliku Teenistuse Kohtus, eelkõige skaneerimist ja tähemärkide eristamist. Järgida tuleb järgmiseid nõudeid:






  a) | tekst peab olema kergesti loetav ja kirjutatud vaid ühele lehe poolele (recto, mitte recto verso); |
| --- | --- | --- |

14.

Hagiavaldus peab olema esitatud kujul, mis võimaldab elektroonilist dokumenditöötlust Avaliku Teenistuse Kohtus, eelkõige skaneerimist ja tähemärkide eristamist. Järgida tuleb järgmiseid nõudeid:

a)

tekst peab olema kergesti loetav ja kirjutatud vaid ühele lehe poolele (recto, mitte recto verso);

| b) | teksti lõigud peavad olema nummerdatud kasvavas järjestuses; |
| --- | --- |

b)

teksti lõigud peavad olema nummerdatud kasvavas järjestuses;

| c) | dokumendi lehed ei ole kinni köidetud või muul moel püsivalt üksteisega ühendatud liimi, klammerdaja klambrite vms abil; |
| --- | --- |

c)

dokumendi lehed ei ole kinni köidetud või muul moel püsivalt üksteisega ühendatud liimi, klammerdaja klambrite vms abil;

| d) | tekst peab olema üldkasutatavas kirjas, piisavate reavahede ja tekstivabade äärtega, et oleks tagatud skaneeritud dokumendi loetavus. |
| --- | --- |

d)

tekst peab olema üldkasutatavas kirjas, piisavate reavahede ja tekstivabade äärtega, et oleks tagatud skaneeritud dokumendi loetavus.

| 15. | Hagiavalduse ja selle lisade leheküljed nummerdatakse kasvavas järjestuses nii, et number on iga lehe ülemises paremas nurgas ning numeratsioon hõlmab nii lisasid kui vahelehti, kui neid on. Numeratsiooni eesmärk on võimaldada lehtede skaneerimisel Avaliku Teenistuse Kohtus kontrollida, kas kõik leheküljed on kätte saadud. |
| --- | --- |

15.

Hagiavalduse ja selle lisade leheküljed nummerdatakse kasvavas järjestuses nii, et number on iga lehe ülemises paremas nurgas ning numeratsioon hõlmab nii lisasid kui vahelehti, kui neid on. Numeratsiooni eesmärk on võimaldada lehtede skaneerimisel Avaliku Teenistuse Kohtus kontrollida, kas kõik leheküljed on kätte saadud.

| 16. | Vastavalt kodukorra artikli 34 lõike 1 teisele lõigule esitatakse hagiavaldus ja kõik selles märgitud lisad, nagu ka muud menetlusdokumendid, koos viie paberkandjal oleva ärakirjaga Avaliku Teenistuse Kohtule ning lisaks üks ärakiri igale poolele (seega üldjuhul seitse paberkandjal ärakirja). Iga ärakirja komplekti esilehele teeb advokaat tema allkirja või initsiaale kandva märkuse, millega tõestatakse ärakirja vastavus originaalile. Ilma et see piiraks käesolevate juhiste punkti 34 kohaldamist, ei ole menetlusdokumente ja/või nende lisasid seega lubatud kohtukantseleile saata elektrooniliste failidena. |
| --- | --- |

16.

Vastavalt kodukorra artikli 34 lõike 1 teisele lõigule esitatakse hagiavaldus ja kõik selles märgitud lisad, nagu ka muud menetlusdokumendid, koos viie paberkandjal oleva ärakirjaga Avaliku Teenistuse Kohtule ning lisaks üks ärakiri igale poolele (seega üldjuhul seitse paberkandjal ärakirja). Iga ärakirja komplekti esilehele teeb advokaat tema allkirja või initsiaale kandva märkuse, millega tõestatakse ärakirja vastavus originaalile. Ilma et see piiraks käesolevate juhiste punkti 34 kohaldamist, ei ole menetlusdokumente ja/või nende lisasid seega lubatud kohtukantseleile saata elektrooniliste failidena.

| 17. | Seoses lisadega palub Avaliku Teenistuse Kohus pooltel hoolikalt valida, millised asjassepuutuvad dokumendid on vaidluse lahendamiseks vajalikud. Arvestades vahendite ja keeleliste piirangutega, mida peavad järgima nii pooled kui Avaliku Teenistuse Kohus, on selline valik soovitatav. Täpsemalt, esitada ei tuleks informatsiooni, millele on Avaliku Teenistuse Kohtul endal juurdepääs (nt menetlusdokumendis viidatav ühenduse kohtute praktika). Järgida tuleb järgmisi vorminõudeid:






  a) | lisad nummerdatakse ja need sisaldavad viidet menetlusdokumentidele, mille juurde nad kuuluvad (hagiavalduse puhul näiteks lisad „A.1, A.2” jne; kostja vastuse puhul „B.1, B.2”; repliigi puhul „C.1, C.2”; vasturepliigi puhul „D.1, D.2”) ning kui neid on rohkem kui kolm, esitatakse lisad soovitatavalt koos neid eristavate vahelehtedega; |
| --- | --- | --- |

17.

Seoses lisadega palub Avaliku Teenistuse Kohus pooltel hoolikalt valida, millised asjassepuutuvad dokumendid on vaidluse lahendamiseks vajalikud. Arvestades vahendite ja keeleliste piirangutega, mida peavad järgima nii pooled kui Avaliku Teenistuse Kohus, on selline valik soovitatav. Täpsemalt, esitada ei tuleks informatsiooni, millele on Avaliku Teenistuse Kohtul endal juurdepääs (nt menetlusdokumendis viidatav ühenduse kohtute praktika). Järgida tuleb järgmisi vorminõudeid:

a)

lisad nummerdatakse ja need sisaldavad viidet menetlusdokumentidele, mille juurde nad kuuluvad (hagiavalduse puhul näiteks lisad „A.1, A.2” jne; kostja vastuse puhul „B.1, B.2”; repliigi puhul „C.1, C.2”; vasturepliigi puhul „D.1, D.2”) ning kui neid on rohkem kui kolm, esitatakse lisad soovitatavalt koos neid eristavate vahelehtedega;

| b) | lisad on kergesti loetavad; vastu ei võeta lisa, mis ei ole piisava trükikvaliteediga; |
| --- | --- |

b)

lisad on kergesti loetavad; vastu ei võeta lisa, mis ei ole piisava trükikvaliteediga;

| c) | lisad on koostatud kohtumenetluse keeles või esitatud koos tõlkega; üldreeglina ei saa sellele nõudele mittevastavat lisa vastu võtta (vt kodukorra artikkel 29, mis keelekasutuse korra osas viitab Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 35 lõikele 3); vastavalt kohtusekretäri ametijuhendi artikli 8 lõikele 5 võib sellest reeglist erandeid teha vaid põhjendatud juhtudel; |
| --- | --- |

c)

lisad on koostatud kohtumenetluse keeles või esitatud koos tõlkega; üldreeglina ei saa sellele nõudele mittevastavat lisa vastu võtta (vt kodukorra artikkel 29, mis keelekasutuse korra osas viitab Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 35 lõikele 3); vastavalt kohtusekretäri ametijuhendi artikli 8 lõikele 5 võib sellest reeglist erandeid teha vaid põhjendatud juhtudel;

| d) | lisad esitatakse koos lisade nimekirjaga, milles antakse igale lisale oma number (nt A.1), viidatakse sellele, millega on tegemist (nt „... kuupäeva X kiri Z-le”), viidatakse hagi leheküljele või punktile, kus lisa mainitakse (nt „lk 7, punkt 17”), märgitakse lisa lehekülgede arv ja viidatakse leheküljenumbrile kogu dokumendi ühtses numeratsioonis, kus lisa algab; lisade nimekirja näidis on esitatud dokumendis „Hagiavalduse näidis”, mis on kättesaadav Interneti-leheküljel www.curia.europa.eu |
| --- | --- |

d)

lisad esitatakse koos lisade nimekirjaga, milles antakse igale lisale oma number (nt A.1), viidatakse sellele, millega on tegemist (nt „... kuupäeva X kiri Z-le”), viidatakse hagi leheküljele või punktile, kus lisa mainitakse (nt „lk 7, punkt 17”), märgitakse lisa lehekülgede arv ja viidatakse leheküljenumbrile kogu dokumendi ühtses numeratsioonis, kus lisa algab; lisade nimekirja näidis on esitatud dokumendis „Hagiavalduse näidis”, mis on kättesaadav Interneti-leheküljel www.curia.europa.eu

3.   Hagiavalduse puuduste kõrvaldamine

| 18. | Et pooltel oleks võimalik hagiavalduses tehtud vormivigu parandada, palutakse neil teatud juhtudel puudused kõrvaldada. Kodukorra artikli 36 ja kohtusekretäri ametijuhendi artikli 8 lõike 1 kohaselt palub kohtusekretär puuduste kõrvaldamist, kui tegemist on järgmiste puudustega, mis võivad kõrvaldamata jätmise korral tuua endaga kaasa hagiavalduse vastuvõetamatuse:






  — | puudub hageja nimi ja aadress (kodukorra artikli 35 lõike 1 punkt a); |
| --- | --- | --- |

18.

Et pooltel oleks võimalik hagiavalduses tehtud vormivigu parandada, palutakse neil teatud juhtudel puudused kõrvaldada. Kodukorra artikli 36 ja kohtusekretäri ametijuhendi artikli 8 lõike 1 kohaselt palub kohtusekretär puuduste kõrvaldamist, kui tegemist on järgmiste puudustega, mis võivad kõrvaldamata jätmise korral tuua endaga kaasa hagiavalduse vastuvõetamatuse:

—

puudub hageja nimi ja aadress (kodukorra artikli 35 lõike 1 punkt a);

| — | puudub hagejat esindava advokaadi amet ja aadress (kodukorra artikli 35 lõike 1 punkt b); |
| --- | --- |

—

puudub hagejat esindava advokaadi amet ja aadress (kodukorra artikli 35 lõike 1 punkt b);

| — | puudub viide poolele, kelle vastu hagi esitatakse (kodukorra artikli 35 lõike 1 punkt c); |
| --- | --- |

—

puudub viide poolele, kelle vastu hagi esitatakse (kodukorra artikli 35 lõike 1 punkt c);

| — | puudub akt, mille tühistamist nõutakse, või Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad”) artikli 90 lõike 2 kohaselt esitatud kaebus ja kaebuse rahuldamata jätmise otsus koos kaebuse esitamise ja otsusest teadaandmise kuupäevadega (kodukorra artikli 35 lõige 2); nende dokumentide esitamata jätmise korral on hageja kohustatud seda selgelt põhjendama (nt asjaolu, et administratsioon ei ole tema kaebusele personalieeskirjas sätestatud tähtaja jooksul vastanud); |
| --- | --- |

—

puudub akt, mille tühistamist nõutakse, või Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad”) artikli 90 lõike 2 kohaselt esitatud kaebus ja kaebuse rahuldamata jätmise otsus koos kaebuse esitamise ja otsusest teadaandmise kuupäevadega (kodukorra artikli 35 lõige 2); nende dokumentide esitamata jätmise korral on hageja kohustatud seda selgelt põhjendama (nt asjaolu, et administratsioon ei ole tema kaebusele personalieeskirjas sätestatud tähtaja jooksul vastanud);

| — | puudub advokaadi pädevust tõendav dokument (kodukorra artikli 35 lõige 5). |
| --- | --- |

—

puudub advokaadi pädevust tõendav dokument (kodukorra artikli 35 lõige 5).

| 19. | Olenevalt kohtuasja asjaoludest võib kohtusekretäri ametijuhendi artikli 8 lõike 1 kohaselt puuduste kõrvaldamist paluda ka siis, kui hagiavaldus ei vasta käesolevate praktiliste juhiste nõuetele. |
| --- | --- |

19.

Olenevalt kohtuasja asjaoludest võib kohtusekretäri ametijuhendi artikli 8 lõike 1 kohaselt puuduste kõrvaldamist paluda ka siis, kui hagiavaldus ei vasta käesolevate praktiliste juhiste nõuetele.

| 20. | Vastavalt kodukorra artiklile 36 määrab kohtusekretär hagejale puuduste kõrvaldamiseks tähtaja. |
| --- | --- |

20.

Vastavalt kodukorra artiklile 36 määrab kohtusekretär hagejale puuduste kõrvaldamiseks tähtaja.

| 21. | Eespool punktis 18 sätestatud juhul ei ole hagiavaldust veel kostjale kätte toimetatud. Kui puudused kõrvaldatakse selleks antud tähtaja jooksul, siis menetlus jätkub. Kui puuduseid ei kõrvaldata, otsustab Avaliku Teenistuse Kohus, kas jätta hagiavaldus vastu võtmata. |
| --- | --- |

21.

Eespool punktis 18 sätestatud juhul ei ole hagiavaldust veel kostjale kätte toimetatud. Kui puudused kõrvaldatakse selleks antud tähtaja jooksul, siis menetlus jätkub. Kui puuduseid ei kõrvaldata, otsustab Avaliku Teenistuse Kohus, kas jätta hagiavaldus vastu võtmata.

| 22. | Eespool punktis 19 sätestatud juhul otsustab kohtusekretär, kas hagiavaldus toimetatakse kätte või sellega oodatakse. Kui puuduseid ei kõrvaldata või nende esinemine vaidlustatakse, esitab kohtusekretär vastavalt kohtusekretäri ametijuhendi artikli 8 lõikele 7 küsimuse lahendamiseks presidendile. |
| --- | --- |

22.

Eespool punktis 19 sätestatud juhul otsustab kohtusekretär, kas hagiavaldus toimetatakse kätte või sellega oodatakse. Kui puuduseid ei kõrvaldata või nende esinemine vaidlustatakse, esitab kohtusekretär vastavalt kohtusekretäri ametijuhendi artikli 8 lõikele 7 küsimuse lahendamiseks presidendile.

4.   Ajutised meetmed

| 23. | Vaidlustatud õigusakti kohaldamise peatamise taotlus või muu ajutise meetme võtmise taotlus peab vastama kodukorra artiklis 102 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

23.

Vaidlustatud õigusakti kohaldamise peatamise taotlus või muu ajutise meetme võtmise taotlus peab vastama kodukorra artiklis 102 sätestatud nõuetele.

B.   Kostja vastus ning muud kirjaliku menetlusega seotud menetlusdokumendid ja tõendid

| 24. | Käesoleva jaotise peatükis A esitatud selgitused ja nõuanded hagiavalduse kohta kehtivad analoogia alusel ka muude menetlusdokumentide ja tõendite kohta, mis Avaliku Teenistuse Kohtule kirjalikus menetluses esitatakse. |
| --- | --- |

24.

Käesoleva jaotise peatükis A esitatud selgitused ja nõuanded hagiavalduse kohta kehtivad analoogia alusel ka muude menetlusdokumentide ja tõendite kohta, mis Avaliku Teenistuse Kohtule kirjalikus menetluses esitatakse.

| 25. | Andmed, mis kostja vastuses tuleb esitada, on sätestatud kodukorra artikli 39 lõikes 1. Kostjaks oleva institutsiooni/teenistuse poolt Euroopa Kohtu põhikirja artikli 19 esimese lõigu alusel selle teenistuja(te)le ja/või advokaadile väljastatud volikiri lisatakse kostja vastusele, kuid eraldi muudest lisadest, kui neid esitatakse. |
| --- | --- |

25.

Andmed, mis kostja vastuses tuleb esitada, on sätestatud kodukorra artikli 39 lõikes 1. Kostjaks oleva institutsiooni/teenistuse poolt Euroopa Kohtu põhikirja artikli 19 esimese lõigu alusel selle teenistuja(te)le ja/või advokaadile väljastatud volikiri lisatakse kostja vastusele, kuid eraldi muudest lisadest, kui neid esitatakse.

| 26. | Kostja vastuse lehekülgede arvu osas tuleb järgida samu piire, mis on kehtestatud hagiavaldusele, st selle pikkus on 10–30 lehekülge, olenevalt vaidluse eripärast. Muud menetlusdokumendid peavad üldreeglina olema lühemad kui 15 lehekülge. |
| --- | --- |

26.

Kostja vastuse lehekülgede arvu osas tuleb järgida samu piire, mis on kehtestatud hagiavaldusele, st selle pikkus on 10–30 lehekülge, olenevalt vaidluse eripärast. Muud menetlusdokumendid peavad üldreeglina olema lühemad kui 15 lehekülge.

| 27. | Institutsioonidel ja teenistustel palutakse kostja vastusele alati lisada nende märkustes viidatav üldkohaldatav akt, kui see ei kuulu avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

27.

Institutsioonidel ja teenistustel palutakse kostja vastusele alati lisada nende märkustes viidatav üldkohaldatav akt, kui see ei kuulu avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas.

| 28. | Lisaks märgitakse iga menetlusdokumendi esilehele järgmised andmed:






  a) | dokumendi nimetus (kostja vastus, repliik, vasturepliik, menetlusse astumise avaldus, menetlusse astuja seisukoht, vastuvõetamatuse vastuväide, märkused ... kohta, vastused küsimustele jne); |
| --- | --- | --- |

28.

Lisaks märgitakse iga menetlusdokumendi esilehele järgmised andmed:

a)

dokumendi nimetus (kostja vastus, repliik, vasturepliik, menetlusse astumise avaldus, menetlusse astuja seisukoht, vastuvõetamatuse vastuväide, märkused ... kohta, vastused küsimustele jne);

| b) | kohtuasja number (F- .../...), kui kohtukantselei on selle juba teatanud. |
| --- | --- |

b)

kohtuasja number (F- .../...), kui kohtukantselei on selle juba teatanud.

| 29. | Käesoleva jaotise peatüki A need sätted, mida kohaldatakse juhul, kui palutakse või võidakse paluda hagiavalduse puuduste kõrvaldamist, kohalduvad analoogia alusel kostja vastusele ning muudele kirjaliku menetlusega seotud menetlusdokumentidele ja tõenditele. |
| --- | --- |

29.

Käesoleva jaotise peatüki A need sätted, mida kohaldatakse juhul, kui palutakse või võidakse paluda hagiavalduse puuduste kõrvaldamist, kohalduvad analoogia alusel kostja vastusele ning muudele kirjaliku menetlusega seotud menetlusdokumentidele ja tõenditele.

C.   Tehniliste sidevahendite kasutamine

| 30. | Iga menetlusdokument ja tõend ning üldiselt kogu Avaliku Teenistuse Kohtule suunatud kirjavahetus, sealhulgas tähtaegade pikendamise taotlused, esitatakse kohtukantseleile originaaldokumendina. |
| --- | --- |

30.

Iga menetlusdokument ja tõend ning üldiselt kogu Avaliku Teenistuse Kohtule suunatud kirjavahetus, sealhulgas tähtaegade pikendamise taotlused, esitatakse kohtukantseleile originaaldokumendina.

| 31. | Kui menetlustähtaja järgimiseks esitatakse dokumendi ärakiri Avaliku Teenistuse Kohtule elektrooniliste vahenditega enne seda, kui saabub dokumendi originaal (kodukorra artikli 34 lõikes 6 antud võimalus), võib selline elektrooniline saatmine toimuda kas:






  — | kohtukantseleile saadetava faksi teel (faksi nr: + 352 4303-4453) või |
| --- | --- | --- |

31.

Kui menetlustähtaja järgimiseks esitatakse dokumendi ärakiri Avaliku Teenistuse Kohtule elektrooniliste vahenditega enne seda, kui saabub dokumendi originaal (kodukorra artikli 34 lõikes 6 antud võimalus), võib selline elektrooniline saatmine toimuda kas:

—

kohtukantseleile saadetava faksi teel (faksi nr: + 352 4303-4453) või

| — | elektronposti teel (elektronposti aadress: tfp.greffe@curia.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronposti teel (elektronposti aadress: tfp.greffe@curia.europa.eu).

Iga sellise menetlusdokumendi esilehele, mis edastati enne originaali saatmist elektrooniliste vahenditega, märgitakse „eelnevalt saadetud faksi/elektronposti teel (kuupäev) ...”, et saadetud dokumente saaks kergesti identifitseerida.

| 32. | Vastavalt eespool nimetatud kodukorra sättele saab juhul, kui menetlusdokumendil on lisad, saata Avaliku Teenistuse Kohtule faksi või elektroonilise postiga vaid dokumendi enda ja lisade nimekirja. |
| --- | --- |

32.

Vastavalt eespool nimetatud kodukorra sättele saab juhul, kui menetlusdokumendil on lisad, saata Avaliku Teenistuse Kohtule faksi või elektroonilise postiga vaid dokumendi enda ja lisade nimekirja.

| 33. | Elektronposti teel on lubatud edastada vaid allkirjastatud originaali skaneeritud ärakiri. Tavaline elektroonilises vormis esitatud fail, elektroonilise allkirjaga fail või elektroonilise allkirjaga faks ei vasta kodukorra artikli 34 lõikes 6 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

33.

Elektronposti teel on lubatud edastada vaid allkirjastatud originaali skaneeritud ärakiri. Tavaline elektroonilises vormis esitatud fail, elektroonilise allkirjaga fail või elektroonilise allkirjaga faks ei vasta kodukorra artikli 34 lõikes 6 sätestatud tingimustele.

| 34. | Faksi või elektronposti teel kohtukantseleisse saadetud menetlusdokument loetakse tähtaegselt saabunuks vaid siis, kui selle allkirjastatud originaal jõuab kohtukantseleisse hiljemalt kodukorra artikli 34 lõikes 6 sätestatud tähtajal ehk kümne päeva jooksul pärast faksi või elektronposti teel esitamist. Tuletame meelde, et kodukorra artikli 100 lõikes 3 kehtestatud menetlustähtaja pikendamine seoses suurte vahemaadega selle tähtaja suhtes ei kohaldu. Seevastu juhul, kui kodukorra artikli 34 lõikes 6 sätestatud kümnepäevase tähtaja lõpp langeb laupäevale, pühapäevale või ametlikule puhkepäevale (viimaste loetelu on lisatud Euroopa Kohtu kodukorrale), pikeneb see tähtaeg kodukorra artikli 100 lõike 2 kohaselt kuni esimese järgneva tööpäeva lõpuni. |
| --- | --- |

34.

Faksi või elektronposti teel kohtukantseleisse saadetud menetlusdokument loetakse tähtaegselt saabunuks vaid siis, kui selle allkirjastatud originaal jõuab kohtukantseleisse hiljemalt kodukorra artikli 34 lõikes 6 sätestatud tähtajal ehk kümne päeva jooksul pärast faksi või elektronposti teel esitamist. Tuletame meelde, et kodukorra artikli 100 lõikes 3 kehtestatud menetlustähtaja pikendamine seoses suurte vahemaadega selle tähtaja suhtes ei kohaldu. Seevastu juhul, kui kodukorra artikli 34 lõikes 6 sätestatud kümnepäevase tähtaja lõpp langeb laupäevale, pühapäevale või ametlikule puhkepäevale (viimaste loetelu on lisatud Euroopa Kohtu kodukorrale), pikeneb see tähtaeg kodukorra artikli 100 lõike 2 kohaselt kuni esimese järgneva tööpäeva lõpuni.

| 35. | Menetlusdokumendi allkirjastatud originaal tuleb ära saata hilinemiseta, viivitamatult pärast sellele eelnenud dokumendi elektroonilist edastamist ja ilma dokumenti vähimatki parandust või muudatust tegemata, v.a kirjavead, mille parandamisel tuleb need üles loetleda eraldi lehel, mis lisatakse originaalile. Välja arvatud viimati nimetatud erand, loetakse juhul, kui allkirjastatud originaal erineb varem esitatud ärakirjast, dokument esitatuks allkirjastatud originaali esitamisega. |
| --- | --- |

35.

Menetlusdokumendi allkirjastatud originaal tuleb ära saata hilinemiseta, viivitamatult pärast sellele eelnenud dokumendi elektroonilist edastamist ja ilma dokumenti vähimatki parandust või muudatust tegemata, v.a kirjavead, mille parandamisel tuleb need üles loetleda eraldi lehel, mis lisatakse originaalile. Välja arvatud viimati nimetatud erand, loetakse juhul, kui allkirjastatud originaal erineb varem esitatud ärakirjast, dokument esitatuks allkirjastatud originaali esitamisega.

D.   Taotlus andmete konfidentsiaalsena käsitlemiseks

| 36. | Ilma et see piiraks kodukorra artikli 44 lõigete 2 ja 3 kohaldamist, võtab Avaliku Teenistuse Kohus arvesse vaid neid dokumente, mis on tehtud kättesaadavaks poolte esindajatele ja mille kohta neile on antud võimalus avaldada oma arvamust (kodukorra artikli 44 lõige 1). |
| --- | --- |

36.

Ilma et see piiraks kodukorra artikli 44 lõigete 2 ja 3 kohaldamist, võtab Avaliku Teenistuse Kohus arvesse vaid neid dokumente, mis on tehtud kättesaadavaks poolte esindajatele ja mille kohta neile on antud võimalus avaldada oma arvamust (kodukorra artikli 44 lõige 1).

| 37. | Pool võib taotleda, et teatud toimikumaterjale või nende osasid käsitletaks salajase või konfidentsiaalsena ja et:






  — | neid ei antaks tutvumiseks liidetud kohtuasja poolele (kodukorra artikli 46 lõige 3); |
| --- | --- | --- |

37.

Pool võib taotleda, et teatud toimikumaterjale või nende osasid käsitletaks salajase või konfidentsiaalsena ja et:

—

neid ei antaks tutvumiseks liidetud kohtuasja poolele (kodukorra artikli 46 lõige 3);

| — | need jäetaks edastamata menetlusse astujale (kodukorra artikli 110 lõige 2). |
| --- | --- |

—

need jäetaks edastamata menetlusse astujale (kodukorra artikli 110 lõige 2).

| 38. | Kodukorra artikli 46 lõike 3 või artikli 110 lõike 2 alusel esitatud andmete konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus esitatakse eraldi dokumendina. |
| --- | --- |

38.

Kodukorra artikli 46 lõike 3 või artikli 110 lõike 2 alusel esitatud andmete konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus esitatakse eraldi dokumendina.

| 39. | Taotlus peab olema täpne ja piirduma vaid hädavajalikuga. See ei saa mingil juhul puudutada kogu menetlusdokumenti ja ainult erandjuhul võib see puudutada menetlusdokumendi lisa tervikuna. |
| --- | --- |

39.

Taotlus peab olema täpne ja piirduma vaid hädavajalikuga. See ei saa mingil juhul puudutada kogu menetlusdokumenti ja ainult erandjuhul võib see puudutada menetlusdokumendi lisa tervikuna.

| 40. | Konfidentsiaalsena käsitlemise taotluses näidatakse täpselt ära asjassepuutuvad teksti osad või lõigud ning selles esitatakse lühike põhjendus selle kohta, miks iga märgitud teksti osa või lõik on salajane või konfidentsiaalne. |
| --- | --- |

40.

Konfidentsiaalsena käsitlemise taotluses näidatakse täpselt ära asjassepuutuvad teksti osad või lõigud ning selles esitatakse lühike põhjendus selle kohta, miks iga märgitud teksti osa või lõik on salajane või konfidentsiaalne.

| 41. | Konfidentsiaalsena käsitlemise taotlusele lisatakse asjassepuutuva menetlusdokumendi või tõendi mittekonfidentsiaalne versioon, millest on välja jäetud need osad või lõigud, mille konfidentsiaalsena käsitlemist taotletakse. |
| --- | --- |

41.

Konfidentsiaalsena käsitlemise taotlusele lisatakse asjassepuutuva menetlusdokumendi või tõendi mittekonfidentsiaalne versioon, millest on välja jäetud need osad või lõigud, mille konfidentsiaalsena käsitlemist taotletakse.

E.   Tasuta õigusabi taotlemine

| 42. | Tasuta õigusabi taotluse esitamisel on kohustuslik kasutada käesolevatele praktilistele juhistele lisatud tasuta õigusabi taotluse vormi. Tasuta õigusabi taotlus, mis ei ole esitatud selleks ettenähtud vormis, jäetakse tähelepanuta; sellele vastatakse kohtukantselei kirjaga, milles tuletatakse meelde vormi kasutamise kohustuslikkust ning millele vorm lisatakse. |
| --- | --- |

42.

Tasuta õigusabi taotluse esitamisel on kohustuslik kasutada käesolevatele praktilistele juhistele lisatud tasuta õigusabi taotluse vormi. Tasuta õigusabi taotlus, mis ei ole esitatud selleks ettenähtud vormis, jäetakse tähelepanuta; sellele vastatakse kohtukantselei kirjaga, milles tuletatakse meelde vormi kasutamise kohustuslikkust ning millele vorm lisatakse.

| 43. | Vorm on allalaaditav Euroopa Kohtu Interneti-leheküljelt www.curia.europa.eu. Seda võib küsida ka Avaliku Teenistuse Kohtu kohtukantseleist, saates vastava taotluse kas elektronposti, kirja või telefoni teel (vt allpool esitatud kontaktandmeid). |
| --- | --- |

43.

Vorm on allalaaditav Euroopa Kohtu Interneti-leheküljelt www.curia.europa.eu. Seda võib küsida ka Avaliku Teenistuse Kohtu kohtukantseleist, saates vastava taotluse kas elektronposti, kirja või telefoni teel (vt allpool esitatud kontaktandmeid).

| 44. | Nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud taotlusvorm koos sellele lisatud tõenditega saadetakse järgmisele postiaadressile: Greffe du Tribunal de la fonction publique, L-2925 Luxembourg (telefon: + 352 4303-1; faks: + 352 4303-4453; elektronposti aadress: tfp.greffe@curia.europa.eu). |
| --- | --- |

44.

Nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud taotlusvorm koos sellele lisatud tõenditega saadetakse järgmisele postiaadressile: Greffe du Tribunal de la fonction publique, L-2925 Luxembourg (telefon: + 352 4303-1; faks: + 352 4303-4453; elektronposti aadress: tfp.greffe@curia.europa.eu).

II.   SUULINE MENETLUS

A.   Kohtuistungi toimumise koht

| 45. | Avaliku Teenistuse Kohtu avalikud kohtuistungid toimuvad:






  — | kui kohtumenetluse keel on prantsuse keel, siis Avaliku Teenistuse Kohtu asukohas Luxembourgis aadressil avenue J. F. Kennedy 35A, 2. korrus, kohtusaalis „Allegro”; |
| --- | --- | --- |

45.

Avaliku Teenistuse Kohtu avalikud kohtuistungid toimuvad:

—

kui kohtumenetluse keel on prantsuse keel, siis Avaliku Teenistuse Kohtu asukohas Luxembourgis aadressil avenue J. F. Kennedy 35A, 2. korrus, kohtusaalis „Allegro”;

| — | kui kohtumenetluse keel on muu keel, siis Euroopa Ühenduste Kohtu hoones „Erasmus” aadressil rue du Fort Niedergrünewald, Luxembourg, kohtusaalis „Dalsgaard”. |
| --- | --- |

—

kui kohtumenetluse keel on muu keel, siis Euroopa Ühenduste Kohtu hoones „Erasmus” aadressil rue du Fort Niedergrünewald, Luxembourg, kohtusaalis „Dalsgaard”.

| 46. | Kohtuistungi toimumise koht on alati märgitud kohtukutsel. Istungisaal „Dalsgaard” on varustatud tehnikaga, mis on vajalik sünkroontõlkeks kõikidesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse; istungisaalis „Allegro” selline tehnika puudub, mistõttu seal toimuvad ainult prantsuskeelsed kohtuistungid. Juhul kui viimati nimetatud saalis on tõlkide viibimine kas tervel istungil või teatud menetlustoimingute läbiviimiseks siiski erandkorras hädavajalik (näiteks kui Avaliku Teenistuse Kohus on palunud kohtusse ilmuda isikul, kes ei valda prantsuse keelt), tuleb Avaliku Teenistuse Kohtule esitada vastavasisuline motiveeritud taotlus viivitamatult pärast kohtukutse kättesaamist, et võimalikult kiiresti saaks hakata korraldama istungisaali muutmist või tõlkide kohalekutsumist. |
| --- | --- |

46.

Kohtuistungi toimumise koht on alati märgitud kohtukutsel. Istungisaal „Dalsgaard” on varustatud tehnikaga, mis on vajalik sünkroontõlkeks kõikidesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse; istungisaalis „Allegro” selline tehnika puudub, mistõttu seal toimuvad ainult prantsuskeelsed kohtuistungid. Juhul kui viimati nimetatud saalis on tõlkide viibimine kas tervel istungil või teatud menetlustoimingute läbiviimiseks siiski erandkorras hädavajalik (näiteks kui Avaliku Teenistuse Kohus on palunud kohtusse ilmuda isikul, kes ei valda prantsuse keelt), tuleb Avaliku Teenistuse Kohtule esitada vastavasisuline motiveeritud taotlus viivitamatult pärast kohtukutse kättesaamist, et võimalikult kiiresti saaks hakata korraldama istungisaali muutmist või tõlkide kohalekutsumist.

| 47. | Hoonete asendiplaan on üleval Euroopa Ühenduste Kohtu Interneti-leheküljel www.curia.europa.eu. Mõlema hoone lähiümbruses leiab parkimiskoha kergesti, kuid parkimine on tasuline; hoones „Erasmus” on maa-alune parkla, millele on juurdepääs ka külalistel. |
| --- | --- |

47.

Hoonete asendiplaan on üleval Euroopa Ühenduste Kohtu Interneti-leheküljel www.curia.europa.eu. Mõlema hoone lähiümbruses leiab parkimiskoha kergesti, kuid parkimine on tasuline; hoones „Erasmus” on maa-alune parkla, millele on juurdepääs ka külalistel.

| 48. | Julgeolekukaalutlustel kontrollitakse Euroopa Kohtu hoonesse sisenemist. Pooltel ja nende esindajatel palutakse esitada oma isikutunnistus, pass, kutsetõend või muu isikut tõendav dokument. |
| --- | --- |

48.

Julgeolekukaalutlustel kontrollitakse Euroopa Kohtu hoonesse sisenemist. Pooltel ja nende esindajatel palutakse esitada oma isikutunnistus, pass, kutsetõend või muu isikut tõendav dokument.

B.   Kohtuistungi ettevalmistamine

| 49. | Kohtukantselei kutsub poolte esindajad kohtusse paar nädalat enne istungi toimumist. Kohus rahuldab kohtuistungi edasilükkamise taotluse vaid mõjuvatel põhjustel. Kohtuistungi edasilükkamise taotlus peab olema piisavalt põhjendatud; taotlusele lisatakse asjakohased tõendid ja see esitatakse Avaliku Teenistuse Kohtule võimalikult aegsasti. |
| --- | --- |

49.

Kohtukantselei kutsub poolte esindajad kohtusse paar nädalat enne istungi toimumist. Kohus rahuldab kohtuistungi edasilükkamise taotluse vaid mõjuvatel põhjustel. Kohtuistungi edasilükkamise taotlus peab olema piisavalt põhjendatud; taotlusele lisatakse asjakohased tõendid ja see esitatakse Avaliku Teenistuse Kohtule võimalikult aegsasti.

| 50. | Pooltele saadetakse koos kohtukutsega kohtuistungi esialgne ettekanne, mille koostab ettekandja-kohtunik. Selles märgitakse üldjuhul hagi ese, poolte nõuded, küsimused, millele pooltel palutakse kohtukõnes tähelepanu pöörata, faktilised ja õiguslikud asjaolud, mida tuleks täpsustada jne; samuti märgitakse selles poolte esindajate esialgse sõnavõtu orienteeruv kestus; Avaliku Teenistuse Kohus võib märkida, et ta uurib kohtuistungil kompromissi võimalust. |
| --- | --- |

50.

Pooltele saadetakse koos kohtukutsega kohtuistungi esialgne ettekanne, mille koostab ettekandja-kohtunik. Selles märgitakse üldjuhul hagi ese, poolte nõuded, küsimused, millele pooltel palutakse kohtukõnes tähelepanu pöörata, faktilised ja õiguslikud asjaolud, mida tuleks täpsustada jne; samuti märgitakse selles poolte esindajate esialgse sõnavõtu orienteeruv kestus; Avaliku Teenistuse Kohus võib märkida, et ta uurib kohtuistungil kompromissi võimalust.

| 51. | Juhul kui poole esindaja ei soovi kohtuistungist osa võtta, palutakse sellest Avaliku Teenistuse Kohtule aegsasti teada anda. Sel juhul toimub kohtuistung esindaja osavõtuta. Sama kehtib juhul, kui Avaliku Teenistuse Kohus leiab, et poole esindaja puudub kohtuistungilt sellest nõuetekohaselt ette teatamata. |
| --- | --- |

51.

Juhul kui poole esindaja ei soovi kohtuistungist osa võtta, palutakse sellest Avaliku Teenistuse Kohtule aegsasti teada anda. Sel juhul toimub kohtuistung esindaja osavõtuta. Sama kehtib juhul, kui Avaliku Teenistuse Kohus leiab, et poole esindaja puudub kohtuistungilt sellest nõuetekohaselt ette teatamata.

| 52. | Juhul kui poole esindaja soovib, et teda esindaks isik, kes võib olla esindaja kohtus, kuid kellele klient esialgu vastavat volitust ei ole andnud, palutakse ka sellest Avaliku Teenistuse Kohut võimalikult aegsasti teavitada ja tagada, et enne kohtuistungit esitataks selle esindaja asjakohane volitus ning vajadusel ka tõend advokaadi või teda asendava esindaja advokatuuri kuulumise kohta. |
| --- | --- |

52.

Juhul kui poole esindaja soovib, et teda esindaks isik, kes võib olla esindaja kohtus, kuid kellele klient esialgu vastavat volitust ei ole andnud, palutakse ka sellest Avaliku Teenistuse Kohut võimalikult aegsasti teavitada ja tagada, et enne kohtuistungit esitataks selle esindaja asjakohane volitus ning vajadusel ka tõend advokaadi või teda asendava esindaja advokatuuri kuulumise kohta.

C.   Kohtuistungi kulg

| 53. | Poolte esindajad peavad kohtuistungil kandma talaari. Avaliku Teenistuse Kohtul on tagavaraks mõned talaarid, mida saab vajadusel kasutada; vastava palvega palutakse pöörduda kohtukordniku poole. |
| --- | --- |

53.

Poolte esindajad peavad kohtuistungil kandma talaari. Avaliku Teenistuse Kohtul on tagavaraks mõned talaarid, mida saab vajadusel kasutada; vastava palvega palutakse pöörduda kohtukordniku poole.

| 54. | Vahetult enne kohtuistungi algust kutsub kohtukordnik poolte esindajad lühikesele kohtumisele nõupidamiste tuppa istungisaali taga, kus koos kohtukoosseisu kuuluvate kohtunikega täpsustatakse istungi kulgu. |
| --- | --- |

54.

Vahetult enne kohtuistungi algust kutsub kohtukordnik poolte esindajad lühikesele kohtumisele nõupidamiste tuppa istungisaali taga, kus koos kohtukoosseisu kuuluvate kohtunikega täpsustatakse istungi kulgu.

| 55. | Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunike istungisaali sisenemisel tõusevad sealviibijad püsti. Kohtuistung algab sellega, et kohtusekretär teatab, milline asi tuleb arutusele. |
| --- | --- |

55.

Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunike istungisaali sisenemisel tõusevad sealviibijad püsti. Kohtuistung algab sellega, et kohtusekretär teatab, milline asi tuleb arutusele.

| 56. | Kuna kohtunikel on asja materjalidest hea ülevaade, palutakse poolte esindajatel juba kirjalikult esitatut kohtukõnes mitte korrata, vaid keskenduda nendele küsimustele, millele juhiti tähelepanu kohtuistungi esialgses ettekandes, ning vastata kohtunike küsimustele. Sama kehtib ka poolte endi suhtes, kui kohus palub neil sõna võtta. Arvestades, et kohtuistungi eesmärk on kohtuasjas otsuse tegemiseks vajalike õiguslike ja faktiliste asjaolude väljaselgitamine, peaks kohtuistung kulgema kohtunike ning poolte ja nende esindajate vahelise dialoogi vormis. |
| --- | --- |

56.

Kuna kohtunikel on asja materjalidest hea ülevaade, palutakse poolte esindajatel juba kirjalikult esitatut kohtukõnes mitte korrata, vaid keskenduda nendele küsimustele, millele juhiti tähelepanu kohtuistungi esialgses ettekandes, ning vastata kohtunike küsimustele. Sama kehtib ka poolte endi suhtes, kui kohus palub neil sõna võtta. Arvestades, et kohtuistungi eesmärk on kohtuasjas otsuse tegemiseks vajalike õiguslike ja faktiliste asjaolude väljaselgitamine, peaks kohtuistung kulgema kohtunike ning poolte ja nende esindajate vahelise dialoogi vormis.

| 57. | Poolte esindajatel on õigus esineda kohtukõnega, mille orienteeruv kestus märgitakse kohtuistungi esialgses ettekandes (igale poolele üldjuhul 15 minutit, kui asja arutab kolmest kohtunikust koosnev kohtukoosseis või ainukohtunik, ja 30 minutit, kui asja arutab viiest kohtunikust koosnev kohtukoosseis või täiskogu). See ajaline piirang ei hõlma aega, mis kulub kohtunike küsimustele või repliigi korras vastaspoole kohtukõnele vastamiseks. |
| --- | --- |

57.

Poolte esindajatel on õigus esineda kohtukõnega, mille orienteeruv kestus märgitakse kohtuistungi esialgses ettekandes (igale poolele üldjuhul 15 minutit, kui asja arutab kolmest kohtunikust koosnev kohtukoosseis või ainukohtunik, ja 30 minutit, kui asja arutab viiest kohtunikust koosnev kohtukoosseis või täiskogu). See ajaline piirang ei hõlma aega, mis kulub kohtunike küsimustele või repliigi korras vastaspoole kohtukõnele vastamiseks.

| 58. | Istungisaalid on varustatud automaatsete valjuhääldisüsteemidega; igal isikul palutakse enne rääkima hakkamist mikrofon vastavale nupule vajutades sisse lülitada. Poolte esindajatel palutakse kohtuotsuse tsiteerimisel viidata otsusele täpselt, märkides sealhulgas ära poolte nimed, ja täpsustada kohtulahendite kogumiku lehekülje number, kus tsiteeritav lõik asub. |
| --- | --- |

58.

Istungisaalid on varustatud automaatsete valjuhääldisüsteemidega; igal isikul palutakse enne rääkima hakkamist mikrofon vastavale nupule vajutades sisse lülitada. Poolte esindajatel palutakse kohtuotsuse tsiteerimisel viidata otsusele täpselt, märkides sealhulgas ära poolte nimed, ja täpsustada kohtulahendite kogumiku lehekülje number, kus tsiteeritav lõik asub.

| 59. | Silmas tuleb pidada ka asjaolu, et dokumentide saatmine Avaliku Teenistuse Kohtule toimub kirjalikus menetluses. Seetõttu võtab kohus kohtuistungil dokumente vastu vaid erandjuhtudel. Sama kehtib igasuguste tõendite kohta, mida tahetakse esitada kohtuistungil. |
| --- | --- |

59.

Silmas tuleb pidada ka asjaolu, et dokumentide saatmine Avaliku Teenistuse Kohtule toimub kirjalikus menetluses. Seetõttu võtab kohus kohtuistungil dokumente vastu vaid erandjuhtudel. Sama kehtib igasuguste tõendite kohta, mida tahetakse esitada kohtuistungil.

D.   Sünkroontõlkest tulenevad piirangud

| 60. | Poolte esindajate tähelepanu juhitakse sellele, et kui istungil tehakse sünkroontõlget, on üldiselt eelistatavam rääkida peast, juhindudes ülestähendatud märksõnadest, selle asemel, et teksti maha lugeda. Pikkadele ja keerulistele lausetele tuleks eelistada lühilauseid. |
| --- | --- |

60.

Poolte esindajate tähelepanu juhitakse sellele, et kui istungil tehakse sünkroontõlget, on üldiselt eelistatavam rääkida peast, juhindudes ülestähendatud märksõnadest, selle asemel, et teksti maha lugeda. Pikkadele ja keerulistele lausetele tuleks eelistada lühilauseid.

| 61. | Juhul kui kohtukõne koostatakse siiski kirjalikult, on selle ülesehituse seisukohast soovitatav silmas pidada asjaolu, et see tuleb ette kanda suuliselt ning see peaks olema võimalikult sarnane suuliselt esitatavaga. Sel juhul palutakse poolte esindajatel saata kohtukõne tekst või kohtukõne seisukohad tõlke hõlbustamiseks eelnevalt suulise tõlke teenistusse, et tõlgid saaksid need lisada oma enne istungit uuritavate asja materjalide juurde (suulise tõlke direktoraat, faks +352 4303 3697, elektronposti aadress: interpret@curia.europa.eu). Neid tekste ei edastata loomulikult teistele pooltele ega asja lahendava kohtukoosseisu kohtunikele. |
| --- | --- |

61.

Juhul kui kohtukõne koostatakse siiski kirjalikult, on selle ülesehituse seisukohast soovitatav silmas pidada asjaolu, et see tuleb ette kanda suuliselt ning see peaks olema võimalikult sarnane suuliselt esitatavaga. Sel juhul palutakse poolte esindajatel saata kohtukõne tekst või kohtukõne seisukohad tõlke hõlbustamiseks eelnevalt suulise tõlke teenistusse, et tõlgid saaksid need lisada oma enne istungit uuritavate asja materjalide juurde (suulise tõlke direktoraat, faks +352 4303 3697, elektronposti aadress: interpret@curia.europa.eu). Neid tekste ei edastata loomulikult teistele pooltele ega asja lahendava kohtukoosseisu kohtunikele.

E.   Asja lahendamine kompromissiga

| 62. | Poolte esindajate taotlusel või omal algatusel võib Avaliku Teenistuse Kohus kohtuistungi lühiajaliselt katkestada, kui poolte esindajad soovivad kompromissettepanekut arutada kliendi või vastaspoole esindajaga, vajadusel ühe või mitme kohtuniku juuresolekul. Kui arutelu soovitakse pidada konfidentsiaalsetes tingimustes, võidakse selleks anda eraldi ruum. Kõigi asjakohaste taotlustega palutakse pöörduda kohtusekretäri või kohtukordniku poole. |
| --- | --- |

62.

Poolte esindajate taotlusel või omal algatusel võib Avaliku Teenistuse Kohus kohtuistungi lühiajaliselt katkestada, kui poolte esindajad soovivad kompromissettepanekut arutada kliendi või vastaspoole esindajaga, vajadusel ühe või mitme kohtuniku juuresolekul. Kui arutelu soovitakse pidada konfidentsiaalsetes tingimustes, võidakse selleks anda eraldi ruum. Kõigi asjakohaste taotlustega palutakse pöörduda kohtusekretäri või kohtukordniku poole.

F.   Kohtuistungi lõpetamine

| 63. | Kohtuistungi kuulutab lõppenuks asja lahendava kohtukoosseisu esimees. Hiljem saadetakse pooltele lühike kohtuistungi protokoll. Samuti teavitatakse neid hiljem menetluse edasisest käigust, eriti kohtuotsuse kuulutamise kuupäevast. |
| --- | --- |

63.

Kohtuistungi kuulutab lõppenuks asja lahendava kohtukoosseisu esimees. Hiljem saadetakse pooltele lühike kohtuistungi protokoll. Samuti teavitatakse neid hiljem menetluse edasisest käigust, eriti kohtuotsuse kuulutamise kuupäevast.

III.   PRAKTILISTE JUHISTE JÕUSTUMINE

| 64. | Käesolevate praktiliste juhiste jõustumisel muutuvad kehtetuks „Juhised pooltele ja nende esindajatele kohtuistungiks Avaliku Teenistuse Kohtus”. Need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Nad jõustuvad nende avaldamisele järgneva teise kuu esimesel päeval. |
| --- | --- |

64.

Käesolevate praktiliste juhiste jõustumisel muutuvad kehtetuks „Juhised pooltele ja nende esindajatele kohtuistungiks Avaliku Teenistuse Kohtus”. Need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Nad jõustuvad nende avaldamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

| 65. | Poolte abistamiseks koostab Avaliku Teenistuse Kohus erinevad „Kontrollnimekirjad” ja „Näidised”, mis on kättesaadaval Interneti-leheküljel www.curia.europa.eu |
| --- | --- |

65.

Poolte abistamiseks koostab Avaliku Teenistuse Kohus erinevad „Kontrollnimekirjad” ja „Näidised”, mis on kättesaadaval Interneti-leheküljel www.curia.europa.eu

Luxembourg, 25. jaanuar 2008

Kohtusekretär

W. HAKENBERG

President

P.J. MAHONEY

---

LISA

JUHIS TASUTA ÕIGUSABI TAOTLEJATELE JA TASUTA ÕIGUSABI TAOTLUSE KOHUSTUSLIK VORM

Image

TASUTA ÕIGUSABI TAOTLUS

JUHIS TASUTA ÕIGUSABI TAOTLEJATELE JA TASUTA ÕIGUSABI TAOTLUSE KOHUSTUSLIK VORM

I.   JUHIS TASUTA ÕIGUSABI TAOTLEJATELE (1)

A.   Õiguslik raamistik

1.   Avaliku Teenistuse Kohtu pädevus

Hagiavaldused, mis võetakse Avaliku Teenistuse Kohtu menetlusse

Tasuta õigusabi taotluse esitaja tähelepanu juhitakse järgmistele sätetele:

| — | EÜ asutamislepingu artikkel 236 ja Euratomi asutamislepingu artikkel 152 ning Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikkel 1, mis puudutavad Avaliku Teenistuse Kohtu pädevust; |
| --- | --- |

—

EÜ asutamislepingu artikkel 236 ja Euratomi asutamislepingu artikkel 152 ning Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikkel 1, mis puudutavad Avaliku Teenistuse Kohtu pädevust;

| — | personalieeskirjade artiklid 90 ja 91, mis täpsustavad hagiavalduste Avaliku Teenistuse Kohtu menetlusse võtmise teatud tingimusi. |
| --- | --- |

—

personalieeskirjade artiklid 90 ja 91, mis täpsustavad hagiavalduste Avaliku Teenistuse Kohtu menetlusse võtmise teatud tingimusi.

2.   Tasuta õigusabi taotlust puudutav õiguslik raamistik

Tasuta õigusabi taotlust käsitlevad sätted on kehtestatud kodukorras.

Nendes sätetes on kehtestatud alljärgnev.

| a. | Tasuta õigusabi andmise tingimused







  — | Igal füüsilisel isikul, kes oma majandusliku olukorra tõttu ei suuda õigusabi ja Avaliku Teenistuse Kohtus esindamisega seotud kulusid täielikult või osaliselt tasuda, on õigus saada tasuta õigusabi (kodukorra artikli 95 lõike 2 esimene lõik). |
| --- | --- | --- |

a.

Tasuta õigusabi andmise tingimused

—

Igal füüsilisel isikul, kes oma majandusliku olukorra tõttu ei suuda õigusabi ja Avaliku Teenistuse Kohtus esindamisega seotud kulusid täielikult või osaliselt tasuda, on õigus saada tasuta õigusabi (kodukorra artikli 95 lõike 2 esimene lõik).

| — | Majanduslikku olukorda hinnatakse objektiivsetel alustel, nagu sissetulek, vara ja perekondlik olukord (kodukorra artikli 95 lõike 2 teine lõik). |
| --- | --- |

—

Majanduslikku olukorda hinnatakse objektiivsetel alustel, nagu sissetulek, vara ja perekondlik olukord (kodukorra artikli 95 lõike 2 teine lõik).

| — | Taotlusele tuleb lisada kogu informatsioon ja tõendid, mis võimaldavad hinnata taotleja majanduslikku olukorda, näiteks pädeva siseriikliku asutuse tõend majandusliku olukorra kohta (kodukorra artikli 96 lõike 2 esimene lõik). |
| --- | --- |

—

Taotlusele tuleb lisada kogu informatsioon ja tõendid, mis võimaldavad hinnata taotleja majanduslikku olukorda, näiteks pädeva siseriikliku asutuse tõend majandusliku olukorra kohta (kodukorra artikli 96 lõike 2 esimene lõik).

| — | Tasuta õigusabi võib taotleda enne või pärast hagiavalduse esitamist. Taotlust ei pea esitama advokaadi kaudu (kodukorra artikli 96 lõige 1). |
| --- | --- |

—

Tasuta õigusabi võib taotleda enne või pärast hagiavalduse esitamist. Taotlust ei pea esitama advokaadi kaudu (kodukorra artikli 96 lõige 1).

| — | Kui taotlus esitatakse enne hagiavalduse esitamist, peab taotleja kirjeldama lühidalt kavandatava hagi eset, faktilisi asjaolusid ja hagi toetuseks esitatavat argumentatsiooni. Taotlusele tuleb lisada seda tõendavad dokumendid (kodukorra artikli 96 lõike 2 teine lõik). |
| --- | --- |

—

Kui taotlus esitatakse enne hagiavalduse esitamist, peab taotleja kirjeldama lühidalt kavandatava hagi eset, faktilisi asjaolusid ja hagi toetuseks esitatavat argumentatsiooni. Taotlusele tuleb lisada seda tõendavad dokumendid (kodukorra artikli 96 lõike 2 teine lõik).

| — | Tasuta õigusabist keeldutakse, kui hagi, millega seoses seda taotletakse, on ilmselgelt vastuvõetamatu või ilmselgelt põhjendamatu (kodukorra artikli 95 lõige 3). |
| --- | --- |

—

Tasuta õigusabist keeldutakse, kui hagi, millega seoses seda taotletakse, on ilmselgelt vastuvõetamatu või ilmselgelt põhjendamatu (kodukorra artikli 95 lõige 3).

| — | Kui tasuta õigusabi andmist võimaldanud asjaolud on menetluse käigus muutunud, võib esimees omal algatusel või taotluse alusel lõpetada tasuta õigusabi andmise, olles asjaomase isiku ära kuulanud (kodukorra artikli 97 lõige 5). |
| --- | --- |

—

Kui tasuta õigusabi andmist võimaldanud asjaolud on menetluse käigus muutunud, võib esimees omal algatusel või taotluse alusel lõpetada tasuta õigusabi andmise, olles asjaomase isiku ära kuulanud (kodukorra artikli 97 lõige 5).

| — | Avaliku Teenistuse Kohus võib kodukorra artikli 120 alusel kehtestada tasuta õigusabi taotluse kohustusliku vormi (kodukorra artikli 96 lõige 3). Avaliku Teenistuse Kohus on seda võimalust kasutanud dokumendis „Praktilised juhised pooltele”. |
| --- | --- |

—

Avaliku Teenistuse Kohus võib kodukorra artikli 120 alusel kehtestada tasuta õigusabi taotluse kohustusliku vormi (kodukorra artikli 96 lõige 3). Avaliku Teenistuse Kohus on seda võimalust kasutanud dokumendis „Praktilised juhised pooltele”.

| b. | Menetlus







  — | Kui isik ei teata oma valitud advokaati või kui Avaliku Teenistuse Kohus ei nõustu tema valikuga, saadab kohtusekretär tasuta õigusabi võimaldamise määruse ja taotluse koopia Euroopa Kohtu kodukorra lisasätete II lisas nimetatud asjaomase riigi pädevale asutusele. Taotlejat esindav advokaat määratakse selle asutuse ettepanekuid arvestades (kodukorra artikli 97 lõike 3 teine lõik). |
| --- | --- | --- |

b.

Menetlus

—

Kui isik ei teata oma valitud advokaati või kui Avaliku Teenistuse Kohus ei nõustu tema valikuga, saadab kohtusekretär tasuta õigusabi võimaldamise määruse ja taotluse koopia Euroopa Kohtu kodukorra lisasätete II lisas nimetatud asjaomase riigi pädevale asutusele. Taotlejat esindav advokaat määratakse selle asutuse ettepanekuid arvestades (kodukorra artikli 97 lõike 3 teine lõik).

| — | Tasuta õigusabi taotluse esitamisega peatub hagiavalduse esitamise tähtaeg kuni selle taotluse üle otsustava määruse kättetoimetamiseni või isikut esindava advokaadi nimetamise määruse kättetoimetamiseni (kodukorra artikli 97 lõige 4). |
| --- | --- |

—

Tasuta õigusabi taotluse esitamisega peatub hagiavalduse esitamise tähtaeg kuni selle taotluse üle otsustava määruse kättetoimetamiseni või isikut esindava advokaadi nimetamise määruse kättetoimetamiseni (kodukorra artikli 97 lõige 4).

| c. | Osaline tasuta õigusabi

  Tasuta õigusabi võimaldamise määruses võidakse nimetada summa, mis makstakse asjaomast isikut esindama määratud advokaadile, või määrata piir, mida advokaadi kulud ja tasud reeglina ei või ületada. Sellega võidakse ette näha, et asjaomane isik tasub osa artikli 95 lõikes 1 sätestatud kuludest, arvestades tema majanduslikku olukorda (kodukorra artikli 97 lõike 3 kolmas lõik). |
| --- | --- |

c.

Osaline tasuta õigusabi

Tasuta õigusabi võimaldamise määruses võidakse nimetada summa, mis makstakse asjaomast isikut esindama määratud advokaadile, või määrata piir, mida advokaadi kulud ja tasud reeglina ei või ületada. Sellega võidakse ette näha, et asjaomane isik tasub osa artikli 95 lõikes 1 sätestatud kuludest, arvestades tema majanduslikku olukorda (kodukorra artikli 97 lõike 3 kolmas lõik).

| d. | Kulude katmine







  — | Kui tasuta õigusabi saaja peab menetlust lõpetava kohtulahendi kohaselt oma kulud ise katma, määrab esimees põhistatud määrusega, mis ei kuulu edasikaebamisele, advokaadi kulud ja tasud, mis makstakse Avaliku Teenistuse Kohtu kassast (kodukorra artikli 98 lõige 2). |
| --- | --- | --- |

d.

Kulude katmine

—

Kui tasuta õigusabi saaja peab menetlust lõpetava kohtulahendi kohaselt oma kulud ise katma, määrab esimees põhistatud määrusega, mis ei kuulu edasikaebamisele, advokaadi kulud ja tasud, mis makstakse Avaliku Teenistuse Kohtu kassast (kodukorra artikli 98 lõige 2).

| — | Kui teine pool peab menetlust lõpetava kohtulahendi kohaselt kandma tasuta õigusabi saaja kulud, peab see pool maksma Avaliku Teenistuse Kohtu kassasse tasuta õigusabi korras ettemakstud summad (kodukorra artikli 98 lõige 3). |
| --- | --- |

—

Kui teine pool peab menetlust lõpetava kohtulahendi kohaselt kandma tasuta õigusabi saaja kulud, peab see pool maksma Avaliku Teenistuse Kohtu kassasse tasuta õigusabi korras ettemakstud summad (kodukorra artikli 98 lõige 3).

| — | Kui kohtulahend tehakse tasuta õigusabi saaja kahjuks, võib Avaliku Teenistuse Kohus, kui õiglus seda nõuab, antud kohtuastmes menetlust lõpetavas kohtulahendis kohtukulude üle otsustades määrata, et üks või mitu teist poolt kannavad oma kohtukulud ise või et need kulud kaetakse tasuta õigusabi korras tervikuna või osaliselt Avaliku Teenistuse Kohtu kassast (kodukorra artikli 98 lõige 4). |
| --- | --- |

—

Kui kohtulahend tehakse tasuta õigusabi saaja kahjuks, võib Avaliku Teenistuse Kohus, kui õiglus seda nõuab, antud kohtuastmes menetlust lõpetavas kohtulahendis kohtukulude üle otsustades määrata, et üks või mitu teist poolt kannavad oma kohtukulud ise või et need kulud kaetakse tasuta õigusabi korras tervikuna või osaliselt Avaliku Teenistuse Kohtu kassast (kodukorra artikli 98 lõige 4).

B.   Tasuta õigusabi taotluse esitamise kord

Vastavalt dokumendi „Praktilised juhised pooltele” punktile 42 on käesoleva vormi kasutamine tasuta õigusabi taotlemisel kohustuslik. Tasuta õigusabi taotlus, mis esitatakse kohustuslikust vormist erineval viisil, jäetakse tähelepanuta.

Tasuta õigusabi taotluse võib esitada faksi või elektronposti teel. Sel viisil esitatud taotlus vaadatakse läbi alles siis, kui Avaliku Teenistuse Kohtusse saabub taotluse originaal.

Taotluse saatmisel elektronpostiga võetakse vastu vaid allkirjastatud originaaltaotluse skaneeritud ärakiri.

Tasuta õigusabi taotluse originaalile kirjutab alla taotleja ise või tema advokaat. Vastasel juhul ei vaadata taotlust läbi ja see saadetakse taotlejale tagasi.

Kui tasuta õigusabi taotlemisel enne hagiavalduse esitamist esindab taotlejat advokaat, lisatakse taotlusele dokument, mis tõendab, et advokaadil on õigus esineda liikmesriigi või muu EMP lepingu osalisriigi kohtus.

C.   Nõuetekohase tasuta õigusabi taotluse esitamise tagajärjed, kui see esitatakse enne hagiavalduse esitamist

Nõuetekohaselt esitatud tasuta õigusabi taotlus, mis on esitatud enne hagiavaldust, peatab taotluses viidatud hagiavalduse esitamise tähtaja kuni kuupäevani, mil teatatakse taotluse üle otsustava määruse tegemisest või taotlejat esindama määratud advokaadi nimetamise määruse tegemisest. Seega on Avaliku Teenistuse Kohtu poolt tasuta õigusabi taotluse läbivaatamise ajaks hagi aegumine peatunud.

Kui tasuta õigusabi taotluse originaal saabub Avaliku Teenistuse Kohtu kohtukantseleisse hiljemalt kümnendaks päevaks alates taotluse saatmisest faksi või elektronposti teel, loetakse hagi aegumise tähtaeg peatunuks faksi või elektronkirja saamise kuupäevast.

Kui originaal saabub Avaliku Teenistuse Kohtusse hiljem kui nimetatud kümnepäevase tähtaja jooksul, ei võeta arvesse mitte faksi või elektronposti teel saabunud taotluse esitamise kuupäeva, vaid tasuta õigusabi taotluse originaali esitamise kuupäev.

D.   Tasuta õigusabi taotluse sisu ja tõendid

1.   Taotleja majanduslik olukord

Taotlusele peavad olema lisatud informatsioon ja tõendid, mis võimaldavad hinnata taotleja majanduslikku olukorda, näiteks pädeva siseriikliku ametiasutuse tõend, mis seda majanduslikku olukorda tõendab.

Nendeks tõenditeks võivad olla näiteks:

| — | sotsiaalabiasutuse või töötuskindlustusasutuse tõend; |
| --- | --- |

—

sotsiaalabiasutuse või töötuskindlustusasutuse tõend;

| — | tulumaksudeklaratsioon või maksuteade; |
| --- | --- |

—

tulumaksudeklaratsioon või maksuteade;

| — | palgatõend; |
| --- | --- |

—

palgatõend;

| — | pangakonto väljavõte. |
| --- | --- |

—

pangakonto väljavõte.

Ametlikke kinnitusi, mida annab ja allkirjastab taotleja ise, ei loeta piisavateks tõenditeks menetluskulude osalise või täieliku kandmise võimetuse kohta.

Taotleja majandusliku olukorra kohta taotluse vormis esitatud andmed ning nende põhjendamiseks taotlusele lisatud tõendid peavad andma taotleja majanduslikust olukorrast tervikliku pildi.

Taotleja tähelepanu juhitakse asjaolule, et ta ei pea Avaliku Teenistuse Kohtule esitama ainult andmeid, mis tõendavad tema sissetulekut, vaid ka andmeid, mis võimaldavad kohtul kindlaks määrata kogu tema vara.

Taotlus, milles ei ole taotleja menetluskulude kandmise võimetust õiguslikult piisavalt põhjendatud, jäetakse rahuldamata.

Taotleja on kohustatud Avaliku Teenistuse Kohtule viivitamatult teatama igast muudatusest tema majanduslikus olukorras, mis võimaldab kodukorra artikli 97 lõike 5 kohaldamist, mille kohaselt võib juhul, kui tasuta õigusabi andmist võimaldanud asjaolud on menetluse käigus muutunud, esimees omal algatusel või taotluse alusel lõpetada tasuta õigusabi andmise, olles asjaomase isiku ära kuulanud.

2.   Kavandatava hagi ese, asjaolud ja hagi põhjenduseks esitatav argumentatsioon

Kui taotlus esitatakse enne hagiavalduse esitamist, peab taotleja lühidalt kirjeldama kavandatava hagi eset, faktilisi asjaolusid ja hagi toetuseks esitatavat argumentatsiooni. Selleks on taotluse vormis ette nähtud eraldi lahter.

Taotlusele lisatakse iga sellise tõendi ärakiri, mis on asjakohane kavandatava hagiavalduse vastuvõetavuse ja põhjendatuse hindamiseks. Selliseks tõendiks võib olla näiteks:

| — | õigusakt, mille tühistamist taotleja kavatseb nõuda; |
| --- | --- |

—

õigusakt, mille tühistamist taotleja kavatseb nõuda;

| — | kaebus ametnike personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 tähenduses ja selle kaebuse rahuldamata jätmise otsus koos kaebuse esitamise ja otsusest teadaandmise kuupäevadega; |
| --- | --- |

—

kaebus ametnike personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 tähenduses ja selle kaebuse rahuldamata jätmise otsus koos kaebuse esitamise ja otsusest teadaandmise kuupäevadega;

| — | taotlus ametnike personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 tähenduses ja selle taotluse rahuldamata jätmise otsus koos taotluse esitamise ja otsusest teadaandmise kuupäevadega; |
| --- | --- |

—

taotlus ametnike personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 tähenduses ja selle taotluse rahuldamata jätmise otsus koos taotluse esitamise ja otsusest teadaandmise kuupäevadega;

| — | tulevase kostjaga peetud kirjavahetus. |
| --- | --- |

—

tulevase kostjaga peetud kirjavahetus.

3.   Muud vajalikud täpsustused

Ühtegi originaaldokumenti ei tagastata. Seetõttu soovitatakse taotlejal esitada tõendite ärakirjad.

Taotlust ei ole lubatud täiendada hiljem esitatavate lisadega. Kui Avaliku Teenistuse Kohus neid lisasid esitada ei ole palunud, saadetakse need taotlejale tagasi. Seega on väga oluline esitada kogu vajalik informatsioon taotluse vormis ja lisada sellele vormile kõik tõendid, mis tõendavad taotluses esitatud informatsiooni õigsust. Erandjuhtudel võib kohus hiljem vastu võtta tõendeid, mis näitavad menetluskulude osalise või täieliku kandmise võimetust, kui koos tõenditega esitatakse selgitus nende hilise esitamise kohta.

Kui taotluse vormi lahtris ei ole piisavalt ruumi, võib lisaks sellesse lahtrisse kirjutatule esitada täiendava teabe eraldi paberil, mis lisatakse taotlusele.

E.   Aadress

Taotluse vormi võib alla laadida Interneti-leheküljelt www.curia.europa.eu. Seda võib küsida Avaliku Teenistuse Kohtult elektronposti, kirja või telefoni teel (vt allpool esitatud kontaktandmed).

Nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud taotlus koos sellele lisatud tõenditega saadetakse aadressile:

| Greffe du Tribunal de la fonction publique |
| --- |
| L-2925 Luxembourg |
| Tel: (352) 4303-1 |
| Faks: (352) 4303 4453 |
| Elektronpost: tfp.greffe@curia.europa.eu |

Greffe du Tribunal de la fonction publique

L-2925 Luxembourg

Tel: (352) 4303-1

Faks: (352) 4303 4453

Elektronpost: tfp.greffe@curia.europa.eu

II.   TASUTA ÕIGUSABI TAOTLUSE VORM

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

(1)  Käesolev juhis on tasuta õigusabi taotluse vormi lahutamatu osa. Selles sisalduv informatsioon tuleneb Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorrast ja dokumendist „Praktilised juhised pooltele”.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 13.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/34

---

EÜ-ŠVEITSI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2008,

22. veebruar 2008,

millega asendatakse protokolli nr 2 III tabel ja IV tabeli punkt b

(2008/219/EÜ)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse 22. juulil 1972 Brüsselis alla kirjutatud lepingut Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel (edaspidi „leping”), mida on muudetud 26. oktoobril 2004 Luxembourgis alla kirjutatud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, millega muudetakse lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, ja selle protokolli nr 2, eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu protokolli nr 2 rakendamiseks määrab ühiskomitee kindlaks lepinguosaliste siseturu võrdlushinnad. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu protokolli nr 2 rakendamiseks määrab ühiskomitee kindlaks lepinguosaliste siseturu võrdlushinnad.

| (2) | Tooraine osas, mille suhtes kohaldatakse hinnakompensatsioonimeetmeid, on tegelikud hinnad lepinguosaliste siseturgudel muutunud. |
| --- | --- |

(2)

Tooraine osas, mille suhtes kohaldatakse hinnakompensatsioonimeetmeid, on tegelikud hinnad lepinguosaliste siseturgudel muutunud.

| (3) | Seepärast on vaja protokolli nr 2 III tabelis ja IV tabeli punktis b loetletud võrdlushindu ja summasid vastavalt ajakohastada. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja protokolli nr 2 III tabelis ja IV tabeli punktis b loetletud võrdlushindu ja summasid vastavalt ajakohastada.

| (4) | Võrreldes varasemate aastatega on olukord turul praeguseks märgatavalt muutunud seoses arenguga, mille on tinginud Euroopa piiril kasutusele võetud hinnakompensatsioonimeetmed, kuna teatavate põhitoodete hinnad on Šveitsis osutunud madalamaks kui ühenduses. |
| --- | --- |

(4)

Võrreldes varasemate aastatega on olukord turul praeguseks märgatavalt muutunud seoses arenguga, mille on tinginud Euroopa piiril kasutusele võetud hinnakompensatsioonimeetmed, kuna teatavate põhitoodete hinnad on Šveitsis osutunud madalamaks kui ühenduses.

| (5) | Kuna võib arvata, et turu kõikuvus jätkub, hakkavad lepinguosalised iga kahe kuu tagant vahetama teavet ning kui ilmneb märgatavaid erinevusi, võidakse käesolevat otsust muuta, |
| --- | --- |

(5)

Kuna võib arvata, et turu kõikuvus jätkub, hakkavad lepinguosalised iga kahe kuu tagant vahetama teavet ning kui ilmneb märgatavaid erinevusi, võidakse käesolevat otsust muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Protokolli nr 2 III tabel ja IV tabeli punkt b asendatakse käesoleva otsuse I ja II lisas olevate tabelitega.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. veebruarist 2008.

Brüssel, 22. veebruar 2008

Ühiskomitee nimel

eesistuja

Jacques DE WATTEVILLE

---

I LISA

„III   TABEL

EÜ ja Šveitsi siseturu võrdlushinnad

| Põllumajanduslik tooraine | Šveitsi siseturu võrdlushind
  Šveitsi frankides 100 kg netomassi kohta | EÜ siseturu võrdlushind
  Šveitsi frankides 100 kg netomassi kohta | Artikli 4 lõige 1
  Kohaldatakse Šveitsi poolel
  Šveitsi ja Euroopa Ühenduse võrdlushindade erinevus
  Šveitsi frankides 100 kg netomassi kohta | Artikli 3 lõige 3
  Kohaldatakse Euroopa Liidu poolel
  Šveitsi ja Euroopa Ühenduse võrdlushindade erinevus
  Eurodes 100 kg netomassi kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Harilik nisu | 59,71 | 44,14 | 15,55 | 0,00 |
| Kõva nisu | 71,05 | 68,55 | 2,50 | 0,00 |
| Rukis | 59,15 | 40,61 | 18,54 | 0,00 |
| Oder | 52,65 | 52,65 | 0,00 | 0,00 |
| Mais | 37,94 | 37,94 | 0,00 | 0,00 |
| Harilik nisujahu | 104,00 | 68,55 | 35,45 | 0,00 |
| Täispiimapulber | 582,00 | 651,20 | 0,00 | 35,32 |
| Lõssipulber | 447,10 | 610,44 | 0,00 | 83,20 |
| Või | 922,00 | 690,12 | 231,90 | 0,00 |
| Valge suhkur | — | — | — | — |
| Munad (1) | 255,00 | 205,50 | 49,50 | 0,00 |
| Värske kartul | 42,00 | 23,80 | 18,20 | 0,00 |
| Taimne rasv (2) | 390,00 | 160,00 | 230,00 | 0,00 |

Põllumajanduslik tooraine

Šveitsi siseturu võrdlushind

Šveitsi frankides 100 kg netomassi kohta

EÜ siseturu võrdlushind

Šveitsi frankides 100 kg netomassi kohta

Artikli 4 lõige 1

Kohaldatakse Šveitsi poolel

Šveitsi ja Euroopa Ühenduse võrdlushindade erinevus

Šveitsi frankides 100 kg netomassi kohta

Artikli 3 lõige 3

Kohaldatakse Euroopa Liidu poolel

Šveitsi ja Euroopa Ühenduse võrdlushindade erinevus

Eurodes 100 kg netomassi kohta

Harilik nisu

59,71

44,14

15,55

0,00

Kõva nisu

71,05

68,55

2,50

0,00

Rukis

59,15

40,61

18,54

0,00

Oder

52,65

52,65

0,00

0,00

Mais

37,94

37,94

0,00

0,00

Harilik nisujahu

104,00

68,55

35,45

0,00

Täispiimapulber

582,00

651,20

0,00

35,32

Lõssipulber

447,10

610,44

0,00

83,20

Või

922,00

690,12

231,90

0,00

Valge suhkur

—

—

—

—

Munad (1)

255,00

205,50

49,50

0,00

Värske kartul

42,00

23,80

18,20

0,00

Taimne rasv (2)

390,00

160,00

230,00

0,00

---

(1)  Tuletatud munamassi hinnast teguriga 0,85 korrutamise teel.

1

(2)  100 % rasvasisaldusega taimsete rasvade hinnad (pagari- ja toiduainetetööstusele).”

2

---

II LISA

„IV   TABEL

| b) | Põllumajanduskomponentide arvutamisel võetakse arvesse järgmisi põllumajandusliku tooraine põhisummasid: |
| --- | --- |

b)

Põllumajanduskomponentide arvutamisel võetakse arvesse järgmisi põllumajandusliku tooraine põhisummasid:

| Põllumajanduslik tooraine | Kohaldatakse Šveitsi poolel Artikli 3 lõige 2
  Kohaldatav põhisumma
  Šveitsi frankides 100 kg netomassi kohta | Kohaldatakse Euroopa Ühenduse poolel Artikli 4 lõige 2
  Kohaldatav põhisumma
  Eurodes 100 kg netomassi kohta |
| --- | --- | --- |
| Harilik nisu | 13,20 | 0,00 |
| Kõva nisu | 2,00 | 0,00 |
| Rukis | 15,60 | 0,00 |
| Oder | 0,00 | 0,00 |
| Mais | 0,00 | 0,00 |
| Harilik nisujahu | 30,00 | 0,00 |
| Täispiimapulber | 0,00 | 41,42 (1) |
| Lõssipulber | 0,00 | 97,78 (1) |
| Või | 197,00 | 0,00 |
| Valge suhkur | 0,00 | 0,00 |
| Munad | 34,00 | 0,00 |
| Värske kartul | 15,00 | 0,00 |
| Taimne rasv | 196,00 | 0,00 |

Põllumajanduslik tooraine

Kohaldatakse Šveitsi poolel Artikli 3 lõige 2

Kohaldatav põhisumma

Šveitsi frankides 100 kg netomassi kohta

Kohaldatakse Euroopa Ühenduse poolel Artikli 4 lõige 2

Kohaldatav põhisumma

Eurodes 100 kg netomassi kohta

Harilik nisu

13,20

0,00

Kõva nisu

2,00

0,00

Rukis

15,60

0,00

Oder

0,00

0,00

Mais

0,00

0,00

Harilik nisujahu

30,00

0,00

Täispiimapulber

0,00

41,42 (1)

Lõssipulber

0,00

97,78 (1)

Või

197,00

0,00

Valge suhkur

0,00

0,00

Munad

34,00

0,00

Värske kartul

15,00

0,00

Taimne rasv

196,00

0,00

---

(1)  Eksporditoetus hinnakompensatsioonina vastavalt WTO lepingu artiklile 11.”

1

---