# Az Európai Unió L 40/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 40 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. február 14. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 40

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. február 14.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 125/2008/EK rendelete (2008. február 12.) a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló 3286/94/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | | A Bizottság 126/2008/EK rendelete (2008. február 13.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 127/2008/EK rendelete (2008. február 13.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Oscypek (OEM)) | 5 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 125/2008/EK rendelete (2008. február 12.) a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló 3286/94/EK rendelet módosításáról

1

A Bizottság 126/2008/EK rendelete (2008. február 13.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

3

*

A Bizottság 127/2008/EK rendelete (2008. február 13.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Oscypek (OEM))

5

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2008/111/EK, Euratom |
| | * | A Bizottság határozata (2007. december 7.) az Európai Kutatási Térség Szakértői Testületének létrehozásáról | 7 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2008/111/EK, Euratom

*

A Bizottság határozata (2007. december 7.) az Európai Kutatási Térség Szakértői Testületének létrehozásáról

7

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2008/112/KKBP együttes fellépése (2008. február 12.) az Európai Uniónak a Bissau-guineai Köztársaság biztonsági ágazatának reformját támogató missziójáról (EU SSR GUINEA-BISSAU) | 11 |
| | * | A Tanács 2008/113/KKBP együttes fellépése (2008. február 12.) az államok számára a tiltott kézi- és könnyűfegyverek (SALW) kellő időben történő és megbízható azonosítását és nyomon követését lehetővé tevő nemzetközi egyezménynek a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia keretében történő támogatásáról | 16 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2008/112/KKBP együttes fellépése (2008. február 12.) az Európai Uniónak a Bissau-guineai Köztársaság biztonsági ágazatának reformját támogató missziójáról (EU SSR GUINEA-BISSAU)

11

*

A Tanács 2008/113/KKBP együttes fellépése (2008. február 12.) az államok számára a tiltott kézi- és könnyűfegyverek (SALW) kellő időben történő és megbízható azonosítását és nyomon követését lehetővé tevő nemzetközi egyezménynek a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia keretében történő támogatásáról

16

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 14.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/1

---

A TANÁCS 125/2008/EK RENDELETE

(2008. február 12.)

a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló 3286/94/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 3286/94/EK tanácsi rendelet (1) értelmében a Közösség vállalkozásai eljárásban kérhetik a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a valamely harmadik ország által károkat előidéző vagy hátrányos kereskedelmi hatásokkal járó kereskedelmi akadályokat, amennyiben az akadályok hatással vannak a harmadik ország piacára és hátrányos kereskedelmi hatást gyakorolnak a közösségi vállalkozásokra. |
| --- | --- |

(1)

A 3286/94/EK tanácsi rendelet (1) értelmében a Közösség vállalkozásai eljárásban kérhetik a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a valamely harmadik ország által károkat előidéző vagy hátrányos kereskedelmi hatásokkal járó kereskedelmi akadályokat, amennyiben az akadályok hatással vannak a harmadik ország piacára és hátrányos kereskedelmi hatást gyakorolnak a közösségi vállalkozásokra.

| (2) | Mindazonáltal, a 3286/94/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében egy közösségi vállalkozás csak abban az esetben élhet panasszal, amennyiben a kereskedelmet állítólagosan gátló akadályok többoldalú vagy sokoldalú kereskedelmi megállapodásokban megállapított nemzetközi kereskedelmi szabályok alapján rögzített fellépési jog hatálya alá tartoznak. Mindez azt jelenti, hogy a panasznak, amely szerint valamely harmadik ország kétoldalú megállapodásokat sért meg, többoldalú vagy sokoldalú szabályok megsértésére is vonatkoznia kell annak érdekében, hogy a panasz elfogadható legyen. |
| --- | --- |

(2)

Mindazonáltal, a 3286/94/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében egy közösségi vállalkozás csak abban az esetben élhet panasszal, amennyiben a kereskedelmet állítólagosan gátló akadályok többoldalú vagy sokoldalú kereskedelmi megállapodásokban megállapított nemzetközi kereskedelmi szabályok alapján rögzített fellépési jog hatálya alá tartoznak. Mindez azt jelenti, hogy a panasznak, amely szerint valamely harmadik ország kétoldalú megállapodásokat sért meg, többoldalú vagy sokoldalú szabályok megsértésére is vonatkoznia kell annak érdekében, hogy a panasz elfogadható legyen.

| (3) | A 3286/94/EK rendelet hatálybalépése óta a Közösség számos kétoldalú megállapodást kötött, amelyek érdemi szabályozást jelentenek a Közösség és a harmadik országok közötti kereskedelemre vonatkozóan, és jelentős mértékben túlmutatnak a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) által meghatározott szabályokon. Ezen túlmenően ezek a megállapodások hatékony és kötelező érvényű vitarendezési eljárásokat tartalmaznak, amelyek az említett „WTO-plusz” kötelezettségekre vonatkozó vitás helyzetek eldöntésére irányulnak. |
| --- | --- |

(3)

A 3286/94/EK rendelet hatálybalépése óta a Közösség számos kétoldalú megállapodást kötött, amelyek érdemi szabályozást jelentenek a Közösség és a harmadik országok közötti kereskedelemre vonatkozóan, és jelentős mértékben túlmutatnak a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) által meghatározott szabályokon. Ezen túlmenően ezek a megállapodások hatékony és kötelező érvényű vitarendezési eljárásokat tartalmaznak, amelyek az említett „WTO-plusz” kötelezettségekre vonatkozó vitás helyzetek eldöntésére irányulnak.

| (4) | Amennyiben a közösségi vállalkozások a 3286/94/EK rendelet keretében megtett panasztételeik esetében kétoldalú megállapodásokra támaszkodhatnának, ez hozzájárulna ahhoz, hogy ellenőrizhetővé váljanak az ezen megállapodásokban szereplő kötelezettségek betartása és a kereskedelmet érintő akadályok, s mindez elősegítené az exportőrök piacra jutását, valamint fokozhatná a közösségi növekedést és foglalkoztatottságot. |
| --- | --- |

(4)

Amennyiben a közösségi vállalkozások a 3286/94/EK rendelet keretében megtett panasztételeik esetében kétoldalú megállapodásokra támaszkodhatnának, ez hozzájárulna ahhoz, hogy ellenőrizhetővé váljanak az ezen megállapodásokban szereplő kötelezettségek betartása és a kereskedelmet érintő akadályok, s mindez elősegítené az exportőrök piacra jutását, valamint fokozhatná a közösségi növekedést és foglalkoztatottságot.

| (5) | Ezen változások fényében, valamint a közösségi vállalkozásokra háruló közigazgatási terhek csökkentése érdekében ki kell terjeszteni ezen vállalkozások panasztételi jogát azon kereskedelmet állítólagosan gátló akadályokra is, amelyek kizárólag kétoldalú kereskedelmi megállapodásokban megállapított nemzetközi kereskedelmi szabályok alapján rögzített fellépési jog hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(5)

Ezen változások fényében, valamint a közösségi vállalkozásokra háruló közigazgatási terhek csökkentése érdekében ki kell terjeszteni ezen vállalkozások panasztételi jogát azon kereskedelmet állítólagosan gátló akadályokra is, amelyek kizárólag kétoldalú kereskedelmi megállapodásokban megállapított nemzetközi kereskedelmi szabályok alapján rögzített fellépési jog hatálya alá tartoznak.

| (6) | A 3286/94/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

A 3286/94/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3286/94/EK rendeletet 4. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Közösség minden vállalkozása, vagy bármely jogi személyiséggel rendelkező vagy nem rendelkező, a Közösség egy vagy több vállalkozása nevében eljáró társaság írásos panaszt terjeszthet elő, ha úgy ítéli meg, hogy közösségi vállalkozások kárt szenvedtek harmadik ország piacára hatást gyakorló, a kereskedelmet hátrányosan befolyásoló kereskedelmi akadály miatt.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. BAJUK

---

(1)  HL L 349., 1994..12.31., 71. o. A 356/95/EK rendelettel (HL L 41., 1995.2.23., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

| 14.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/3

---

A BIZOTTSÁG 126/2008/EK RENDELETE

(2008. február 13.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. február 14-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2008. február 13-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 137,4 |
| JO | 74,3 |
| MA | 49,4 |
| MK | 36,8 |
| TN | 129,8 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 88,7 |
| 0707 00 05 | EG | 267,4 |
| JO | 202,1 |
| MA | 175,9 |
| TR | 149,2 |
| ZZ | 198,7 |
| 0709 90 70 | MA | 49,0 |
| TR | 149,6 |
| ZA | 71,0 |
| ZZ | 89,9 |
| 0709 90 80 | EG | 349,4 |
| ZZ | 349,4 |
| 0805 10 20 | EG | 44,2 |
| IL | 50,3 |
| MA | 58,9 |
| TN | 47,9 |
| TR | 69,7 |
| ZZ | 54,2 |
| 0805 20 10 | IL | 120,6 |
| MA | 108,5 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 100,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 41,9 |
| EG | 88,5 |
| IL | 60,1 |
| JM | 40,8 |
| MA | 122,9 |
| PK | 79,8 |
| TR | 70,1 |
| ZZ | 72,0 |
| 0805 50 10 | EG | 84,6 |
| IL | 106,4 |
| MA | 77,5 |
| TR | 109,4 |
| ZZ | 94,5 |
| 0808 10 80 | AR | 83,0 |
| CA | 87,7 |
| CN | 84,9 |
| MK | 39,4 |
| US | 114,9 |
| ZZ | 82,0 |
| 0808 20 50 | CN | 44,1 |
| US | 120,5 |
| ZA | 103,7 |
| ZZ | 89,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

137,4

JO

74,3

MA

49,4

MK

36,8

TN

129,8

TR

104,6

ZZ

88,7

0707 00 05

EG

267,4

JO

202,1

MA

175,9

TR

149,2

ZZ

198,7

0709 90 70

MA

49,0

TR

149,6

ZA

71,0

ZZ

89,9

0709 90 80

EG

349,4

ZZ

349,4

0805 10 20

EG

44,2

IL

50,3

MA

58,9

TN

47,9

TR

69,7

ZZ

54,2

0805 20 10

IL

120,6

MA

108,5

TR

72,2

ZZ

100,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

41,9

EG

88,5

IL

60,1

JM

40,8

MA

122,9

PK

79,8

TR

70,1

ZZ

72,0

0805 50 10

EG

84,6

IL

106,4

MA

77,5

TR

109,4

ZZ

94,5

0808 10 80

AR

83,0

CA

87,7

CN

84,9

MK

39,4

US

114,9

ZZ

82,0

0808 20 50

CN

44,1

US

120,5

ZA

103,7

ZZ

89,4

---

(1)  Az országok nómenklatúráját az 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 14.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/5

---

A BIZOTTSÁG 127/2008/EK RENDELETE

(2008. február 13.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Oscypek (OEM))

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (5) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban, és a rendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján Lengyelország kérelmét az „Oscypek” elnevezés bejegyzése iránt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (2) |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban, és a rendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján Lengyelország kérelmét az „Oscypek” elnevezés bejegyzése iránt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (2)

| (2) | Szlovákia az 510/2006/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően – az említett rendelet 7. cikke, (3) bekezdésének a), b) és c) pontjaiban foglalt kifogási okokra hivatkozva – kifogással élt a bejegyzés ellen. Szlovákia kifogási nyilatkozatában jelezte, hogy az „Oscypek” elnevezés bejegyzése veszélyeztetné a „Slovenský oštiepok” elnevezést, amelynek földrajzi jelzésként való bejegyzését Szlovákia a Bizottságtól kérelmezte. (3) |
| --- | --- |

(2)

Szlovákia az 510/2006/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően – az említett rendelet 7. cikke, (3) bekezdésének a), b) és c) pontjaiban foglalt kifogási okokra hivatkozva – kifogással élt a bejegyzés ellen. Szlovákia kifogási nyilatkozatában jelezte, hogy az „Oscypek” elnevezés bejegyzése veszélyeztetné a „Slovenský oštiepok” elnevezést, amelynek földrajzi jelzésként való bejegyzését Szlovákia a Bizottságtól kérelmezte. (3)

| (3) | A Bizottság 2007. május 30-i levelében felhívta az érintett tagállamokat, hogy folytassák le egymással a megfelelő konzultációt. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2007. május 30-i levelében felhívta az érintett tagállamokat, hogy folytassák le egymással a megfelelő konzultációt.

| (4) | Lengyelország és Szlovákia között megállapodás jött létre, amelyről a Bizottságot egy 2007. június 28-án átvett levélben értesítették. |
| --- | --- |

(4)

Lengyelország és Szlovákia között megállapodás jött létre, amelyről a Bizottságot egy 2007. június 28-án átvett levélben értesítették.

| (5) | E megállapodás szerint Lengyelország és Szlovákia elismerik, hogy az „Oscypek” és a „Slovenský oštiepok” elnevezések – történetileg közös eredetük és hagyományaik ellenére – immár egymástól eltérő módon készített sajtokra vonatkoznak. Lengyelország és Szlovákia szerint a két sajtfajta egymástól alapvetően eltér, mind a felhasznált nyersanyagok, mind az elkészítés módja és a fizikai, kémiai és érzékszervi jellemzőik tekintetében, ezért nem vetik fel a fogyasztó megtévesztésésének veszélyét. Lengyelország és Szlovákia elismerik mind az „Oscypek”, mind a „Slovenský oštiepok” elnevezés legitimitását, ezenkívül Lengyelország hangsúlyozza, hogy az „Oscypek”elnevezés oltalom alatt álló eredetmegjelölésként való bejegyzése nem veszélyeztetné a szlovák termelők azon jogát, hogy az „oštiepok” elnevezést – akár önmagában, akár más szavakkal együtt – alkalmazzák. |
| --- | --- |

(5)

E megállapodás szerint Lengyelország és Szlovákia elismerik, hogy az „Oscypek” és a „Slovenský oštiepok” elnevezések – történetileg közös eredetük és hagyományaik ellenére – immár egymástól eltérő módon készített sajtokra vonatkoznak. Lengyelország és Szlovákia szerint a két sajtfajta egymástól alapvetően eltér, mind a felhasznált nyersanyagok, mind az elkészítés módja és a fizikai, kémiai és érzékszervi jellemzőik tekintetében, ezért nem vetik fel a fogyasztó megtévesztésésének veszélyét. Lengyelország és Szlovákia elismerik mind az „Oscypek”, mind a „Slovenský oštiepok” elnevezés legitimitását, ezenkívül Lengyelország hangsúlyozza, hogy az „Oscypek”elnevezés oltalom alatt álló eredetmegjelölésként való bejegyzése nem veszélyeztetné a szlovák termelők azon jogát, hogy az „oštiepok” elnevezést – akár önmagában, akár más szavakkal együtt – alkalmazzák.

| (6) | Az érdekelt felek között létrejött megállapodás nem teszi szükségessé az 510/2006/EK rendelet 6. cikke, (2) bekezdése értelmében közzétettek módosítását. Ennélfogva az „Oscypek” elnevezést az említett rendelet 7. cikke (4) bekezdése értelmében be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(6)

Az érdekelt felek között létrejött megállapodás nem teszi szükségessé az 510/2006/EK rendelet 6. cikke, (2) bekezdése értelmében közzétettek módosítását. Ennélfogva az „Oscypek” elnevezést az említett rendelet 7. cikke (4) bekezdése értelmében be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében található elnevezést be kell jegyezni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 180., 2006.8.2., 94. o.

2

(3)  A bejegyzési kérelem 2006. március 30-án érkezett meg, és az összefoglalót a HL C 308., 2007.12.19., 28. oldalon tették közzé.

3

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.3 osztály–

LENGYELORSZÁG

Oscypek (OEM)

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 14.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/7

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. december 7.)

az Európai Kutatási Térség Szakértői Testületének létrehozásáról

(2008/111/EK, Euratom)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,

mivel:

| (1) | A 2001/531/EK, Euratom bizottsági határozat (1) az általános kutatáspolitikai kérdések vizsgálatára létrehozta az európai kutatási tanácsadó bizottságot. |
| --- | --- |

(1)

A 2001/531/EK, Euratom bizottsági határozat (1) az általános kutatáspolitikai kérdések vizsgálatára létrehozta az európai kutatási tanácsadó bizottságot.

| (2) | A kutatással kapcsolatos új kihívások fényében a Bizottság az „Európai Kutatási Térség: új perspektívák” (2) című zöld könyvében előrevetítette az európai kutatási tanácsadó bizottság átalakítását azzal a céllal, hogy növelje annak szerepét az Európai Kutatási Térség kialakításában, és működését rugalmasabbá, hatékonyabbá tegye. |
| --- | --- |

(2)

A kutatással kapcsolatos új kihívások fényében a Bizottság az „Európai Kutatási Térség: új perspektívák” (2) című zöld könyvében előrevetítette az európai kutatási tanácsadó bizottság átalakítását azzal a céllal, hogy növelje annak szerepét az Európai Kutatási Térség kialakításában, és működését rugalmasabbá, hatékonyabbá tegye.

| (3) | Ezért az uniós kutatási és technológiafejlesztési politika területén új szakértői csoportot szükséges létrehozni, és meg kell határozni e csoport feladatait és felépítését. |
| --- | --- |

(3)

Ezért az uniós kutatási és technológiafejlesztési politika területén új szakértői csoportot szükséges létrehozni, és meg kell határozni e csoport feladatait és felépítését.

| (4) | A csoport feladatául kell meghatározni, hogy – az „Európai Kutatási Térség: új perspektívák” című zöld könyvben meghatározott célok figyelembevételével – tanácsadást nyújtson a Bizottság részére az Európai Kutatási Térség megvalósításával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(4)

A csoport feladatául kell meghatározni, hogy – az „Európai Kutatási Térség: új perspektívák” című zöld könyvben meghatározott célok figyelembevételével – tanácsadást nyújtson a Bizottság részére az Európai Kutatási Térség megvalósításával kapcsolatban.

| (5) | A csoportnak támogatnia kell a Bizottságot az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011) szóló, 2006. december 18-i 2006/970/Euratom tanácsi határozatban (3), valamint az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozatban (4) lefektetett célok elérésében. |
| --- | --- |

(5)

A csoportnak támogatnia kell a Bizottságot az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011) szóló, 2006. december 18-i 2006/970/Euratom tanácsi határozatban (3), valamint az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozatban (4) lefektetett célok elérésében.

| (6) | A csoportnak a tudós társadalom, az ipar, a szolgáltató ágazat, valamint a társadalmi csoportok szakembereiből kell állnia. |
| --- | --- |

(6)

A csoportnak a tudós társadalom, az ipar, a szolgáltató ágazat, valamint a társadalmi csoportok szakembereiből kell állnia.

| (7) | A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozattal (5) a Bizottság eljárási szabályzatához csatolt biztonsági rendelkezések sérelme nélkül meg kell állapítani azokat a szabályokat, amelyek szerint az új csoport tagjai információkat hozhatnak nyilvánosságra. |
| --- | --- |

(7)

A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozattal (5) a Bizottság eljárási szabályzatához csatolt biztonsági rendelkezések sérelme nélkül meg kell állapítani azokat a szabályokat, amelyek szerint az új csoport tagjai információkat hozhatnak nyilvánosságra.

| (8) | A csoport tagjainak személyes adatait a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell feldolgozni. |
| --- | --- |

(8)

A csoport tagjainak személyes adatait a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell feldolgozni.

| (9) | A határozat alkalmazását célszerű határozott időtartamhoz kötni. A Bizottság kellő időben megfontolja, indokolt-e ezt az időtartamot meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(9)

A határozat alkalmazását célszerű határozott időtartamhoz kötni. A Bizottság kellő időben megfontolja, indokolt-e ezt az időtartamot meghosszabbítani.

| (10) | A 2001/531/EK, Euratom határozat helyébe e határozatnak kell lépnie, |
| --- | --- |

(10)

A 2001/531/EK, Euratom határozat helyébe e határozatnak kell lépnie,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Kutatási Térség Szakértői Testülete

2008. március 1-jei hatállyal létrejön az Európai Kutatási Térség Szakértői Testülete (a továbbiakban: Szakértői Testület).

2. cikk

Feladatok

(1)   A Szakértői Testület feladatai a következők:

| a) | tanácsadást nyújt a Bizottság részére az Európai Kutatási Térség kialakításával kapcsolatban; |
| --- | --- |

a)

tanácsadást nyújt a Bizottság részére az Európai Kutatási Térség kialakításával kapcsolatban;

| b) | a Bizottság kérésére vagy a Szakértői Testület saját kezdeményezése alapján véleményt alkot az Európai Kutatási Térség kialakításával kapcsolatban; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság kérésére vagy a Szakértői Testület saját kezdeményezése alapján véleményt alkot az Európai Kutatási Térség kialakításával kapcsolatban;

| c) | évente jelentésben számol be a Bizottságnak az Európai Kutatási Térség aktuális helyzetéről. |
| --- | --- |

c)

évente jelentésben számol be a Bizottságnak az Európai Kutatási Térség aktuális helyzetéről.

(2)   A Szakértői Testületet rendszeresen tájékoztatni kell a munkáját érintő fejleményekről és tevékenységekről.

(3)   Amikor a Szakértői Testület hivatalosan kéri, a Bizottság szolgálatai írásban észrevételeket tesznek a Szakértői Testület véleményéről vagy tanácsairól. A Bizottság szolgálatai továbbá rendszeres tájékoztatást nyújthatnak az ezek nyomán esetleg megtett intézkedésekről.

(4)   A Szakértői Testület az Európai Bizottság által meghatározott határidőn belül alkotja meg véleményét.

3. cikk

Konzultáció

(1)   A Bizottság az Európai Kutatási Térség megvalósításával kapcsolatos bármely kérdésben konzultálhat a Szakértői Testülettel.

(2)   A Szakértői Testület elnöke jelezheti a Bizottságnak, ha egy meghatározott kérdésben kívánatos lenne a munkacsoporttal konzultálni.

4. cikk

A Szakértői Testület összetétele – Kinevezés

(1)   A Szakértői Testület 22 főből áll, akik a tudós társadalmat, az ipart és a civil társadalmat képviselik.

(2)   A Szakértői Testület tagjait a Bizottság nevezi ki. A kiválasztás és jelölés kritériumai a következők:

| — | a kutatáspolitika kialakításában és megvalósításában szerzett tapasztalat, |
| --- | --- |

—

a kutatáspolitika kialakításában és megvalósításában szerzett tapasztalat,

| — | kutatási és/vagy kutatásvezetési szakértelem, |
| --- | --- |

—

kutatási és/vagy kutatásvezetési szakértelem,

| — | európai vagy nemzetközi szintű tanácsadói tapasztalat, |
| --- | --- |

—

európai vagy nemzetközi szintű tanácsadói tapasztalat,

| — | az egyes tudományágak és műszaki szakterületek kiegyensúlyozott ismerete, az egyetemek és az ipar közötti kapcsolatokban szerzett tapasztalatot is beleértve, |
| --- | --- |

—

az egyes tudományágak és műszaki szakterületek kiegyensúlyozott ismerete, az egyetemek és az ipar közötti kapcsolatokban szerzett tapasztalatot is beleértve,

| — | földrajzi egyensúly, figyelembe véve a keretprogramhoz társult országokat is, |
| --- | --- |

—

földrajzi egyensúly, figyelembe véve a keretprogramhoz társult országokat is,

| — | a nemek megfelelő egyensúlya. |
| --- | --- |

—

a nemek megfelelő egyensúlya.

(3)   A tagságra megfelelőnek bizonyuló, de ki nem nevezett jelöltek várólistára kerülhetnek, amelyet a Bizottság akkor használhat, ha valamely tag helyére másik tagot kell kinevezni.

(4)   A Bizottság a tagokat személyükben nevezi ki, és a tagok mindenfajta külső befolyástól függetlenül kötelesek tanácsokkal ellátni a Bizottságot.

(5)   A tagok kötelesek kellő időben tájékoztatni a Bizottságot bármilyen olyan összeférhetetlenségről, amely tevékenységük objektivitását befolyásolhatja.

(6)   A tagok hivatali ideje négy év, amely lejáratkor meghosszabbítható; a tagok mindaddig hivatalban maradnak, ameddig a (7) bekezdésnek megfelelően helyükre másik tagot nem neveznek ki, illetve ameddig hivatali idejük véget nem ér.

(7)   Tag helyett a hivatali idejének végéig terjedő időszakra a következő esetekben nevezhető ki másik tag:

| a) | ha a tag lemond megbízatásáról; |
| --- | --- |

a)

ha a tag lemond megbízatásáról;

| b) | ha a tag nem képes többé érdemben hozzájárulni a csoport működéséhez; |
| --- | --- |

b)

ha a tag nem képes többé érdemben hozzájárulni a csoport működéséhez;

| c) | ha a tag nem felel meg a Szerződés 287. cikkében foglalt rendelkezéseknek; |
| --- | --- |

c)

ha a tag nem felel meg a Szerződés 287. cikkében foglalt rendelkezéseknek;

| d) | ha a tag a (4) bekezdés ellenére nem független mindennemű külső befolyástól; |
| --- | --- |

d)

ha a tag a (4) bekezdés ellenére nem független mindennemű külső befolyástól;

| e) | ha a tag az (5) bekezdés ellenére elmulasztja kellő időben tájékoztatni a Bizottságot az összeférhetetlenségről. |
| --- | --- |

e)

ha a tag az (5) bekezdés ellenére elmulasztja kellő időben tájékoztatni a Bizottságot az összeférhetetlenségről.

(8)   A kinevezett tagok nevét a Kutatási Főigazgatóság honlapján nyilvánosságra kell hozni.

A tagok nevének összegyűjtésére, feldolgozására és nyilvánosságra hozatalára a 45/2001/EK rendelet irányadó.

5. cikk

Működés

(1)   A Szakértői Testület tagjai közül egyszerű többséggel elnököt és két alelnököt választ.

Az elnök és a két alelnök alkotja a Szakértői Testület elnökségét. Az elnökség szervezi a Szakértői Testület munkáját.

(2)   A Szakértői Testület – a Bizottság egyetértésével, konkrét kérdéseknek a csoport által meghatározott keretek között történő megvizsgálására – munkacsoportokat hozhat létre. A munkacsoportokat fel kell oszlatni, amint megbízatásukat teljesítették.

(3)   Amennyiben a Bizottság szükségesnek vagy hasznosnak ítéli, meghívhat a napirenden szereplő témában járatos szakértőket vagy megfigyelőket, hogy vegyenek részt a Szakértői Testület vagy valamely munkacsoport munkájában, illetve valamely munkacsoport tanácskozásain.

(4)   A Szakértői Testület vagy munkacsoport munkájában vagy tanácskozásain való részvétel során szerzett információ nem adható ki, ha a Bizottság véleménye szerint bizalmas ügyre vonatkozik.

(5)   A Szakértői Testület és munkacsoportjai a Bizottság által megállapított eljárásoknak és időütemezésnek megfelelően, rendesen a Bizottság épületeiben üléseznek. A titkársági feladatokat a Bizottság látja el. A Bizottság képviselői részt vehetnek a Szakértői Testület és a munkacsoportok ülésein.

(6)   A Szakértői Testület a Bizottság által elkészített tervezet alapján elfogadja saját eljárási szabályzatát.

(7)   A Bizottság – az adott dokumentum eredeti nyelvén – az interneten közzéteheti vagy egyéb módon nyilvánosságra hozhatja a bizottság által kidolgozott összefoglalókat, következtetéseket, részkövetkeztetéseket és munkadokumentumokat.

6. cikk

Költségtérítés

Az Európai Bizottság – a Szakértői Testület tevékenységének körében, a külső szakértők költségeinek megtérítésére irányadó európai bizottsági szabályoknak megfelelően – a tagok, a szakértők és a megfigyelők részére utazási költségtérítést és – az adott esetnek megfelelően – napidíjat fizet.

A Szakértői Testület és a munkacsoportok tagjai, a szakértők és a megfigyelők szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.

Az ülésekkel kapcsolatos kiadásokat azon éves költségvetés keretei között kell megtéríteni, amelyet a Bizottság illetékes szervezeti egysége a csoport tevékenységére elkülönített.

7. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2001/531/EK, Euratom határozat hatályát veszti.

8. cikk

Időbeli hatály

Ez a határozat 2012. február 29-én hatályát veszti.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 7-én.

a Bizottság részéről

Janez POTOČNIK

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 192., 2001.7.14., 21. o.

1

(2)  COM(2007) 161 végleges, 2007.4.4.

2

(3)  HL L 400., 2006.12.30., 61. o.; helyesbítve: HL L 54., 2007.2.22., 21. o.

3

(4)  HL L 400., 2006.12.30., 87. o.; helyesbítve: HL L 54., 2007.2.22., 30. o.

4

(5)  HL L 317., 2001.12.3., 1. o. A legutóbb a 2006/548/EK, Euratom határozattal (HL L 215., 2006.8.5., 38. o.) módosított határozat.

5

(6)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

6

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 14.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/11

---

A TANÁCS 2008/112/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2008. február 12.)

az Európai Uniónak a Bissau-guineai Köztársaság biztonsági ágazatának reformját támogató missziójáról (EU SSR GUINEA-BISSAU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikkére és 25. cikkének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az afrikai és európai béke, biztonság és stabilitás előmozdítása a 2007. december 9-i EU–Afrika csúcstalálkozón elfogadott közös Afrika–EU stratégia kulcsfontosságú stratégiai prioritása. |
| --- | --- |

(1)

Az afrikai és európai béke, biztonság és stabilitás előmozdítása a 2007. december 9-i EU–Afrika csúcstalálkozón elfogadott közös Afrika–EU stratégia kulcsfontosságú stratégiai prioritása.

| (2) | A bissau-guineai biztonsági ágazat reformja (a továbbiakban: SSR) alapvető fontosságú az ország stabilitása és fenntartható fejlődése szempontjából. |
| --- | --- |

(2)

A bissau-guineai biztonsági ágazat reformja (a továbbiakban: SSR) alapvető fontosságú az ország stabilitása és fenntartható fejlődése szempontjából.

| (3) | Bissau-Guinea kormánya 2006 novemberében előterjesztette a SSR-re vonatkozó elkötelezettségét hangsúlyozó nemzeti biztonsági stratégiát. |
| --- | --- |

(3)

Bissau-Guinea kormánya 2006 novemberében előterjesztette a SSR-re vonatkozó elkötelezettségét hangsúlyozó nemzeti biztonsági stratégiát.

| (4) | Ezzel összefüggésben a Tanács Főtitkársága és az Európai Bizottság a bissau-guineai hatóságokkal együttműködve 2007 májusában kezdeti közös információgyűjtő missziót hajtott végre Bissau-Guineában a nemzeti SSR támogatására vonatkozó átfogó uniós megközelítés kidolgozása érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Ezzel összefüggésben a Tanács Főtitkársága és az Európai Bizottság a bissau-guineai hatóságokkal együttműködve 2007 májusában kezdeti közös információgyűjtő missziót hajtott végre Bissau-Guineában a nemzeti SSR támogatására vonatkozó átfogó uniós megközelítés kidolgozása érdekében.

| (5) | A nemzeti biztonsági stratégia hatékony végrehajtása érdekében Bissau-Guinea kormánya 2007 szeptemberében előterjesztette a biztonsági és védelmi ágazat átalakítására és modernizációjára vonatkozó cselekvési tervet, és létrehozták az e cselekvési terv végrehajtásához kapcsolódó intézményi keretet. |
| --- | --- |

(5)

A nemzeti biztonsági stratégia hatékony végrehajtása érdekében Bissau-Guinea kormánya 2007 szeptemberében előterjesztette a biztonsági és védelmi ágazat átalakítására és modernizációjára vonatkozó cselekvési tervet, és létrehozták az e cselekvési terv végrehajtásához kapcsolódó intézményi keretet.

| (6) | Az országban működő szervezett bűnözési hálózatok jelentette növekvő veszéllyel szembeni fellépés érdekében Bissau-Guinea kormánya az ENSZ Kábítószer-ellenőrzési és Bűnmegelőzési Hivatala (UNODC) segítségével 2007 szeptemberében egy kábítószer-kereskedelemmel kapcsolatos vészhelyzeti tervet is közzétett. |
| --- | --- |

(6)

Az országban működő szervezett bűnözési hálózatok jelentette növekvő veszéllyel szembeni fellépés érdekében Bissau-Guinea kormánya az ENSZ Kábítószer-ellenőrzési és Bűnmegelőzési Hivatala (UNODC) segítségével 2007 szeptemberében egy kábítószer-kereskedelemmel kapcsolatos vészhelyzeti tervet is közzétett.

| (7) | Az ENSZ főtitkára 2007. szeptember 28-i jelentésében elismerését fejezte ki a bissau-guineai kormány által az SSR végrehajtása során hozott pozitív intézkedésekkel kapcsolatban, ugyanakkor hangsúlyozta, hogy az ország önmagában nem képes a kábítószer-kereskedelem elleni hatékony fellépésre, valamint technikai és pénzügyi támogatás nyújtására hívta fel a regionális és nemzetközi partnereket. |
| --- | --- |

(7)

Az ENSZ főtitkára 2007. szeptember 28-i jelentésében elismerését fejezte ki a bissau-guineai kormány által az SSR végrehajtása során hozott pozitív intézkedésekkel kapcsolatban, ugyanakkor hangsúlyozta, hogy az ország önmagában nem képes a kábítószer-kereskedelem elleni hatékony fellépésre, valamint technikai és pénzügyi támogatás nyújtására hívta fel a regionális és nemzetközi partnereket.

| (8) | A Tanács 2007. november 19-én úgy vélte, hogy a bissau-guineai SSR terén az európai biztonság- és védelempolitika (EBVP) fellépés megfelelő lenne, összhangban állna az Európai Fejlesztési Alappal és az egyéb közösségi tevékenységekkel, valamint kiegészítené azokat. |
| --- | --- |

(8)

A Tanács 2007. november 19-én úgy vélte, hogy a bissau-guineai SSR terén az európai biztonság- és védelempolitika (EBVP) fellépés megfelelő lenne, összhangban állna az Európai Fejlesztési Alappal és az egyéb közösségi tevékenységekkel, valamint kiegészítené azokat.

| (9) | A 2007 októberében létrehozott második uniós tényfeltáró missziót követően 2007. december 10-én a Tanács jóváhagyta a Bissau-Guinea biztonsági ágazatának reformját támogató lehetséges EBVP-fellépésre vonatkozó általános koncepciót. |
| --- | --- |

(9)

A 2007 októberében létrehozott második uniós tényfeltáró missziót követően 2007. december 10-én a Tanács jóváhagyta a Bissau-Guinea biztonsági ágazatának reformját támogató lehetséges EBVP-fellépésre vonatkozó általános koncepciót.

| (10) | 2008. január 10-i levelében Bissau-Guinea kormánya felkérte az Európai Uniót, hogy Bissau-Guineában hozzon létre egy, az SSR támogatását célzó uniós missziót. |
| --- | --- |

(10)

2008. január 10-i levelében Bissau-Guinea kormánya felkérte az Európai Uniót, hogy Bissau-Guineában hozzon létre egy, az SSR támogatását célzó uniós missziót.

| (11) | A Tanács 2008. február 12-én jóváhagyta a bissau-guineai SSR támogatását célzó, az EBVP keretében végrehajtandó misszióhoz (EU SSR GUINEA-BISSAU) kapcsolódó műveleti koncepciót. |
| --- | --- |

(11)

A Tanács 2008. február 12-én jóváhagyta a bissau-guineai SSR támogatását célzó, az EBVP keretében végrehajtandó misszióhoz (EU SSR GUINEA-BISSAU) kapcsolódó műveleti koncepciót.

| (12) | A Tanács 2006. november 21-i következtetéseiben megjegyezte, hogy az SSR a partnerországokban az uniós tevékenységek európai biztonsági stratégiában azonosított fő területeinek egyike. |
| --- | --- |

(12)

A Tanács 2006. november 21-i következtetéseiben megjegyezte, hogy az SSR a partnerországokban az uniós tevékenységek európai biztonsági stratégiában azonosított fő területeinek egyike.

| (13) | Bármely harmadik államnak a misszióban történő részvételére az Európai Tanács által meghatározott általános iránymutatásoknak megfelelően kerülhet sor. |
| --- | --- |

(13)

Bármely harmadik államnak a misszióban történő részvételére az Európai Tanács által meghatározott általános iránymutatásoknak megfelelően kerülhet sor.

| (14) | A misszió parancsnoklási és ellenőrzési struktúrája nem érinti a misszióvezetőnek a misszió költségvetésének végrehajtására vonatkozóan a Bizottsággal szemben vállalt szerződéses felelősségét. |
| --- | --- |

(14)

A misszió parancsnoklási és ellenőrzési struktúrája nem érinti a misszióvezetőnek a misszió költségvetésének végrehajtására vonatkozóan a Bizottsággal szemben vállalt szerződéses felelősségét.

| (15) | E misszióba be kell vonni a Tanács Főtitkárságán belül létrehozott figyelőszolgálatot. |
| --- | --- |

(15)

E misszióba be kell vonni a Tanács Főtitkárságán belül létrehozott figyelőszolgálatot.

| (16) | Az EBVP-misszió végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely esetlegesen rosszabbodhat, és veszélyeztetheti a KKBP-nek a Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit, |
| --- | --- |

(16)

Az EBVP-misszió végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely esetlegesen rosszabbodhat, és veszélyeztetheti a KKBP-nek a Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

Misszió

(1)   Az Európai Unió (EU) ezennel létrehozza a Bissau-guineai Köztársaság biztonsági ágazatának reformját támogató uniós missziót (EU SSR GUINEA-BISSAU vagy misszió), amely a 2008. február 26-án kezdődő előkészítési és a legkésőbb 2008. május 1-jén kezdődő végrehajtási szakaszból áll. A misszió időtartama a kezdeti műveleti képesség megállapításától számított legfeljebb tizenkét hónap.

(2)   Az EU SSR GUINEA-BISSAU a 2. cikkben meghatározott megbízatásával összhangban tevékenykedik.

2. cikk

Megbízatás

(1)   Az EU SSR GUINEA BISSAU a bissau-guineai köztársasági biztonsági ágazat reformjához kapcsolódó tanácsadást és segítségnyújtást biztosít a helyi hatóságok részére az SSR-re irányuló nemzeti stratégia végrehajtására vonatkozó feltételek megteremtéséhez az egyéb uniós, nemzetközi és kétoldalú szereplőkkel szoros együttműködésben történő hozzájárulás érdekében, valamint a későbbi adományozói kötelezettségvállalások megkönnyítése céljából.

(2)   A misszió célkitűzései különösen az alábbiak:

| — | a nemzeti SSR stratégia működőképessé tétele a fegyveres erők és a biztonsági erők méretének csökkentésére/átalakítására vonatkozó részletes végrehajtási tervek kidolgozásához nyújtott segítség révén; |
| --- | --- |

—

a nemzeti SSR stratégia működőképessé tétele a fegyveres erők és a biztonsági erők méretének csökkentésére/átalakítására vonatkozó részletes végrehajtási tervek kidolgozásához nyújtott segítség révén;

| — | segítségnyújtás a képességfejlesztési szükségletek meghatározásában és megfogalmazásában – ideértve a képzést és a felszereléseket – elősegítve az adományozók későbbi mobilizálását és szerepvállalását; |
| --- | --- |

—

segítségnyújtás a képességfejlesztési szükségletek meghatározásában és megfogalmazásában – ideértve a képzést és a felszereléseket – elősegítve az adományozók későbbi mobilizálását és szerepvállalását;

| — | az SSR végrehajtásának elősegítését célzó további középtávú EBVP-szerepvállalás potenciáljának és kockázatának értékelése. |
| --- | --- |

—

az SSR végrehajtásának elősegítését célzó további középtávú EBVP-szerepvállalás potenciáljának és kockázatának értékelése.

3. cikk

A misszió felépítése

A Bissau fővárosi székhelyű misszió az alábbiakat foglalja magában:

| a) | a misszióvezető és a helyettes misszióvezető, egy missziótámogató sejt és egy politikai tanácsadó/a nyilvánosság és a sajtó tájékoztatásával foglalkozó tisztviselő (POLAD/PPIO) támogatásával; |
| --- | --- |

a)

a misszióvezető és a helyettes misszióvezető, egy missziótámogató sejt és egy politikai tanácsadó/a nyilvánosság és a sajtó tájékoztatásával foglalkozó tisztviselő (POLAD/PPIO) támogatásával;

| b) | az alábbiakhoz kirendelt tanácsadók:






  — | a hadsereg, |
| --- | --- | --- |

b)

az alábbiakhoz kirendelt tanácsadók:

—

a hadsereg,

| — | a haditengerészet, |
| --- | --- |

—

a haditengerészet,

| — | a légierő, |
| --- | --- |

—

a légierő,

valamint a fegyveres erők központja;

| c) | az alábbiakhoz kirendelt tanácsadók:






  — | az igazságügyi rendőrség, |
| --- | --- | --- |

c)

az alábbiakhoz kirendelt tanácsadók:

—

az igazságügyi rendőrség,

| — | a nemzeti Interpol-hivatal, |
| --- | --- |

—

a nemzeti Interpol-hivatal,

| — | az ügyészi szolgálatok, valamint |
| --- | --- |

—

az ügyészi szolgálatok, valamint

| — | a közrendért felelős rendőrség, |
| --- | --- |

—

a közrendért felelős rendőrség,

ideértve a nemzetőrség létrehozását is;

valamint

| d) | a műszaki koordinációs bizottság (CTC) titkárságához kirendelt tanácsadó. |
| --- | --- |

d)

a műszaki koordinációs bizottság (CTC) titkárságához kirendelt tanácsadó.

4. cikk

Polgári műveleti parancsnok

(1)   Az EU SSR GUINEA-BISSAU polgári műveleti parancsnoka a polgári tervezési és irányítási szolgálat (CPCC) igazgatója lesz.

(2)   A polgári műveleti parancsnok – a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása mellett, a főtitkár/főképviselő átfogó felügyelete alatt – stratégiai szintű parancsnokságot és felügyeletet gyakorol az EU SSR GUINEA-BISSAU felett.

(3)   A polgári műveleti parancsnok gondoskodik a Tanács határozatainak, valamint a PBB határozatainak megfelelő és hatékony végrehajtásáról, adott esetben a misszióvezetőnek kiadott stratégiai szintű utasítások révén is.

(4)   A teljes kirendelt állomány a kirendelő állam nemzeti hatóságainak vagy az uniós intézménynek a teljes körű parancsnoksága alatt marad. A nemzeti hatóságok személyi állományuk, csoportjaik és egységeik operatív irányítását (OPCON) a polgári műveleti parancsnokra ruházzák át.

(5)   A polgári műveleti parancsnok teljes mértékben felel azért, hogy az EU gondossági kötelezettsége megfelelő módon teljesüljön.

5. cikk

Misszióvezető

(1)   A misszióvezető vállalja a felelősséget a misszióért, és gyakorolja a misszió feletti helyszíni parancsnoklást és ellenőrzést.

(2)   A misszió vezetője gyakorolja a polgári műveleti parancsnok által kirendelt, a közreműködő államokból érkező személyi állomány, csoportok és egységek feletti operatív irányítást, valamint a misszió rendelkezésére bocsátott eszközöket, forrásokat és információkat is érintő igazgatási és logisztikai feladatkört.

(3)   A misszióvezető – a polgári műveleti parancsnok stratégiai szintű utasításait követve – az EUSSR GUINEA-BISSAU hatékony helyszíni tevékenysége érdekében utasításokat ad a misszió teljes személyzetének, koordinálja a műveleteket, valamint ellátja a napi irányítást.

(4)   A misszióvezető felel a misszió költségvetésének végrehajtásáért. A misszióvezető e célból szerződést ír alá a Bizottsággal.

(5)   A misszióvezető felel a személyzetet érintő fegyelmi kérdésekben. A személyzet kirendelt tagjait illetően fegyelmi eljárást az érintett nemzeti vagy uniós hatóság gyakorolhat.

(6)   A misszióvezető képviseli az EU SSR GUINEA-BISSAU-t a műveleti területen, és biztosítja a misszió megfelelő láthatóságát.

(7)   A misszióvezető a Tanács Főtitkársága közreműködésével kidolgozza a misszió műveleti tervét (OPLAN), amelyet a Tanács jóváhagy.

6. cikk

Személyzeti állomány

(1)   Az EU SSR GUINEA-BISSAU személyi állományát elsősorban a tagállamok, illetve az uniós intézmények rendelik ki. Minden tagállam, illetve uniós intézmény maga viseli az általa kiküldött személyi állománnyal kapcsolatos költségeket, beleértve a kiküldetési helyre, illetve az onnan történő kiutazás költségeit, a fizetést, az orvosi ellátást és – a napidíjak, a nehézségi és kockázati pótlékok kivételével – a juttatásokat.

(2)   A misszió szerződéses alapon alkalmaz nemzetközi polgári és helyi személyzetet, amennyiben a szükséges funkciókat a tagállamok nem látják el.

(3)   A személyzet valamennyi tagja köteles betartani a misszióspecifikus minimális biztonsági műveleti követelményeket, valamint a misszióval kapcsolatos, az EU helyszíni biztonságra vonatkozó politikáját támogató biztonsági tervet. A feladatuk ellátása során a birtokukba kerülő EU minősített információk védelme tekintetében a személyzet tagjai tiszteletben tartják a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozatban megállapított biztonsági alapelveket és minimumszabályokat (1) (a továbbiakban: a Tanács biztonsági szabályzata).

7. cikk

Parancsnoki lánc

(1)   Az EU SSR GUINEA-BISSAU-nak mint válságkezelési műveletnek egységes parancsnoki lánca van.

(2)   A PBB a Tanács felügyelete alatt politikai ellenőrzést és stratégiai irányítást gyakorol az EU SSR GUINEA-BISSAU felett.

(3)   A polgári műveleti parancsnok – a PBB politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása mellett, valamint a főtitkár/főképviselő átfogó felügyelete alatt – az EU SSR GUINEA-BISSAU stratégiai szintű parancsnoka, és e minőségében utasításokat ad a misszióvezetőnek, valamint tanácsokkal és technikai támogatással látja el őt. Az EU Katonai Törzsének polgári/katonai sejtjét feladatmeghatározásán belül minden vonatkozásban be kell vonni.

(4)   A polgári műveleti parancsnok a főtitkár/főképviselőn keresztül jelentést tesz a Tanácsnak.

(5)   Helyi szinten a misszióvezető gyakorolja a parancsnoklást és az ellenőrzést az EU SSR GUINEA-BISSAU felett, és közvetlenül a polgári műveleti parancsnoknak felel.

8. cikk

Politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás

(1)   A Tanács felelősségvállalásával a PBB gyakorolja a misszió politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását. A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy a Szerződés 25. cikke alapján hozza meg a vonatkozó határozatokat.

Ezen felhatalmazás a misszióvezetőnek a főtitkár/főképviselő javaslata alapján történő kinevezésére, valamint a műveleti koncepció (CONOPS) és az OPLAN módosítására is vonatkozik. A misszió céljaival és befejezésével kapcsolatos döntéshozatali hatáskör továbbra is a Tanácsot illeti meg.

(2)   A PBB rendszeres időközönként jelentést tesz a Tanácsnak.

(3)   A PBB rendszeresen és igény szerint jelentést kap a polgári műveleti parancsnoktól és a misszióvezetőtől a felelősségi körükbe tartozó kérdésekről.

9. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   A misszióval kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 5 650 000 EUR.

(2)   Az összes kiadást a Közösség költségvetésre alkalmazandó szabályainak és eljárásainak megfelelően kell kezelni azzal a kivétellel, hogy az előfinanszírozás nem marad a Közösség tulajdonában. Harmadik országok állampolgárai is pályázhatnak szerződéskötésre.

(3)   A misszióvezető a szerződése keretében végzett tevékenységeiről teljes jelentési kötelezettséggel tartozik a Bizottságnak, amely felügyeli a misszióvezető tevékenységét.

(4)   A pénzügyi rendelkezéseknek tiszteletben kell tartaniuk a misszió operatív követelményeit, beleértve a felszerelés kompatibilitását is.

(5)   A misszióval kapcsolatos költségek a jelen együttes fellépés hatályba lépésétől kezdve elszámolhatók.

10. cikk

Harmadik államok részvétele

(1)   Az EU döntéshozatali autonómiájának és egységes intézményi keretének sérelme nélkül harmadik államok felkérést kaphatnak a misszióban való közreműködésre, amennyiben viselik az általuk kirendelt személyzettel kapcsolatos költségeket, beleértve a fizetést, a teljes körű biztosítást, a napidíjat, valamint a Bissau-guineai Köztársaságba való beutazás és az onnan történő kiutazás költségeit, továbbá megfelelő módon hozzájárulnak a misszió működési költségeihez.

(2)   A misszióban részt vevő harmadik államoknak a misszió napi irányítását illetően ugyanolyan jogaik és kötelezettségeik vannak, mint a tagállamoknak.

(3)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy a felajánlott hozzájárulások elfogadásával kapcsolatban hozza meg a megfelelő döntéseket, és hozza létre a hozzájáruló felek bizottságát.

(4)   A harmadik államok részvételére vonatkozó pontos szabályok a Szerződés 24. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően megkötendő megállapodás tárgyát képezik. Az elnökség munkáját segítő főtitkár/főképviselő jogosult az elnökség nevében ezekről a szabályokról tárgyalni. Amennyiben az EU és egy harmadik állam olyan megállapodást kötött, amely keretet biztosít e harmadik állam részvételére az EU válságkezelési műveleteiben, akkor ennek a megállapodásnak a rendelkezései alkalmazandók a misszió vonatkozásában is.

11. cikk

Koordináció

(1)   A Tanács és a Bizottság a szerződés 3. cikke második albekezdésének megfelelően saját hatásköreikkel összhangban felügyelik ezen együttes fellépés és a Közösség külső tevékenységei közötti összhangot. A Tanács és a Bizottság e célból együttműködik. Az EU bissau-guineai köztársasági tevékenységeinek koordinációjával kapcsolatos szabályozást kell kialakítani mind Bissauban, mind Brüsszelben.

(2)   A parancsnoki lánc sérelme nélkül a misszióvezető a Bizottság küldöttségével is szorosan összehangoltan végzi tevékenységét a bissau-guineai SSR támogatását célzó uniós fellépés koherenciájának biztosítása érdekében.

(3)   A misszióvezető tevékenységét a helyi uniós elnökséggel és az egyéb uniós misszióvezetőkkel szorosan összehangoltan végzi, különösen a nemzeti biztonsági stratégia végrehajtása érdekében az irányítóbizottságban való uniós részvétel tekintetében.

(4)   A misszióvezető együttműködik az országban jelen lévő egyéb nemzetközi szereplőkkel, különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetével, az ECOWAS-szal és a Bissau-Guineával foglalkozó nemzetközi kapcsolattartó csoporttal.

12. cikk

Minősített információk átadása

(1)   A főtitkár/főképviselő a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően jogosult a művelet céljára készült EU minősített információkat és dokumentumokat a „RESTREINT UE” szintig az ezen együttes fellépéshez csatlakozó harmadik államok részére átadni.

(2)   A főtitkár/főképviselő a misszió operatív igényeinek függvényében és a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően jogosult a művelet céljára készült EU minősített információkat és dokumentumokat a „RESTREINT UE” szintig az Egyesült Nemzetek Szervezete és az ECOWAS részére átadni. E célból helyi szabályozást kell kidolgozni.

(3)   Konkrét és azonnali operatív igény esetén a főtitkár/főképviselő jogosult a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően a művelet céljára készült EU minősített információkat és dokumentumokat „RESTREINT UE” szintig a fogadó állam részére is átadni. Minden más esetben a fogadó állam részére ilyen információk és dokumentumok átadására a fogadó állam EU-val való együttműködési szintjének megfelelő eljárások szerint kerül sor.

(4)   A főtitkár/főképviselő jogosult az ezen együttes fellépéshez csatlakozó harmadik államok részére átadni a Tanács eljárási szabályzata 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a művelettel kapcsolatos tanácsi tanácskozásokra vonatkozó, szakmai titoktartás alá tartozó, nem minősített uniós dokumentumokat (2).

13. cikk

Az EU SSR GUINEA-BISSAU és személyi állománya jogállása

(1)   Az EU SSR GUINEA-BISSAU és személyi állományának jogállását – beleértve adott esetben a misszió végrehajtásához és zavartalan működéséhez szükséges kiváltságokat, mentességeket és további garanciákat is – a Szerződés 24. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell meghatározni. Az elnökség munkáját segítő főtitkár/főképviselő jogosult a fentiek részletes szabályairól az elnökség nevében tárgyalást folytatni.

(2)   A személyi állomány tagjait kirendelő tagállam vagy uniós intézmény felelős a kirendeléshez kapcsolódó, a személyzet tagja részéről vagy vele összefüggésben felmerülő bármely követelés teljesítéséért. A szóban forgó állam vagy uniós intézmény feladata a személyzeti állomány kirendelt tagja elleni mindenfajta eljárás megindítása.

14. cikk

Biztonság

(1)   A polgári műveleti parancsnok – a 4. és a 7. cikkel összhangban, a Tanács Főtitkárságának Biztonsági Hivatalával együttműködve – irányítja a biztonsági intézkedések misszióvezető általi tervezését, és biztosítja azoknak az EU SSR GUINEA-BISSAU érdekében történő megfelelő és hatékony végrehajtását.

(2)   A misszióvezető felel a művelet biztonságáért, valamint az EU-ról szóló szerződés V. címe és az azt alátámasztó dokumentumok értelmében az EU-n kívül operatív jelleggel alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politika alapján a művelet tekintetében alkalmazandó biztonsági minimumkövetelmények betartásának biztosításáért.

(3)   A misszióvezető munkáját a misszió biztonságáért felelős tisztviselő (MSO) segíti, aki a misszióvezető közvetlen beosztottja, és a Tanács Biztonsági Hivatalával is szoros munkakapcsolatot tart fenn.

(4)   Az EU SSR GUINEA-BISSAU személyi állománya szolgálatba lépése előtt – az OPLAN-nal összhangban – kötelező biztonsági képzésen vesz részt. A személyi állomány ezenkívül az MSO által szervezett rendszeres helyszíni ismétlő képzéseken is részt vesz.

(5)   A misszióvezető a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően biztosítja az EU minősített információk védelmét.

15. cikk

Figyelőszolgálat

Az EU SSR GUINEA-BISSAU-ra vonatkozóan be kell vonni a figyelőszolgálatot.

16. cikk

A misszió felülvizsgálata

A misszió végrehajtási szakaszának kezdetétől számított hat hónap elteltével a misszióvezető és a Tanács Főtitkársága által készített jelentés alapján a PBB elé kell terjeszteni a misszió felülvizsgálatát.

17. cikk

Hatálybalépés és időtartam

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2009. május 31-ig kell alkalmazni.

18. cikk

Kihirdetés

(1)   Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

(2)   A PBB-nek a misszióvezető kinevezésével kapcsolatos, a 8. cikk (1) bekezdésének megfelelően hozott határozatait is ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. BAJUK

---

(1)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o. A legutóbb a 2007/438/EK határozattal (HL L 164., 2007.6.26., 24. o.) módosított határozat.

1

(2)  2006/683/EK, Euratom határozat (HL L 285., 2006.10.16., 47. o.). A 2007/881/EK, Euratom határozattal (HL L 346., 2007.12.29., 17. o.) módosított határozat.

2

---

| 14.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 40/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 40/16

---

A TANÁCS 2008/113/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2008. február 12.)

az államok számára a tiltott kézi- és könnyűfegyverek (SALW) kellő időben történő és megbízható azonosítását és nyomon követését lehetővé tevő nemzetközi egyezménynek a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia keretében történő támogatásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikkére,

mivel:

| (1) | 2005. december 8-án az ENSZ Közgyűlése elfogadta az államok számára a tiltott kézi- és könnyűfegyverek kellő időben történő és megbízható azonosítását és nyomon követését lehetővé tevő nemzetközi egyezményt (a továbbiakban: nemzetközi nyomonkövetési egyezmény). |
| --- | --- |

(1)

2005. december 8-án az ENSZ Közgyűlése elfogadta az államok számára a tiltott kézi- és könnyűfegyverek kellő időben történő és megbízható azonosítását és nyomon követését lehetővé tevő nemzetközi egyezményt (a továbbiakban: nemzetközi nyomonkövetési egyezmény).

| (2) | Az Európai Tanács 2005. december 15. és 16-i ülése elfogadta a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégiát (a továbbiakban: EU SALW stratégia), amely a kézi- és könnyűfegyverek, valamint azok lőszerei nyomon követéséről és megjelöléséről szóló, jogilag kötelező erejű nemzetközi eszköz elfogadásának támogatására hív fel. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Tanács 2005. december 15. és 16-i ülése elfogadta a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégiát (a továbbiakban: EU SALW stratégia), amely a kézi- és könnyűfegyverek, valamint azok lőszerei nyomon követéséről és megjelöléséről szóló, jogilag kötelező erejű nemzetközi eszköz elfogadásának támogatására hív fel.

| (3) | A nemzetközi nyomonkövetési egyezmény elfogadásával az államok elkötelezték magukat, hogy intézkedéseket tesznek az SALW megfelelő megjelölése és nyilvántartása érdekében, valamint szorosabbá teszik a tiltott SALW nyomon követésével kapcsolatos együttműködést. Az államoknak különösen azt kellett biztosítaniuk, hogy a nemzetközi nyomonkövetési egyezmény követelményeivel összhangban képesek a nyomon követésre és a nyomonkövetési kérelmek teljesítésére. Az egyezmény kimondja, hogy az államok annak hatékony végrehajtása érdekében szükség szerint együttműködnek az Egyesült Nemzetek Szervezetével. |
| --- | --- |

(3)

A nemzetközi nyomonkövetési egyezmény elfogadásával az államok elkötelezték magukat, hogy intézkedéseket tesznek az SALW megfelelő megjelölése és nyilvántartása érdekében, valamint szorosabbá teszik a tiltott SALW nyomon követésével kapcsolatos együttműködést. Az államoknak különösen azt kellett biztosítaniuk, hogy a nemzetközi nyomonkövetési egyezmény követelményeivel összhangban képesek a nyomon követésre és a nyomonkövetési kérelmek teljesítésére. Az egyezmény kimondja, hogy az államok annak hatékony végrehajtása érdekében szükség szerint együttműködnek az Egyesült Nemzetek Szervezetével.

| (4) | 2006. december 6-án az ENSZ-közgyűlés elfogadta „A kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének minden formája” című 61/66 sz. határozatot, amely felszólította az államokat, hogy hajtsák végre a nemzetközi nyomonkövetési egyezményt, valamint vizsgálják meg annak végrehajtását az államok kétévenkénti ülésén 2008-ban. |
| --- | --- |

(4)

2006. december 6-án az ENSZ-közgyűlés elfogadta „A kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének minden formája” című 61/66 sz. határozatot, amely felszólította az államokat, hogy hajtsák végre a nemzetközi nyomonkövetési egyezményt, valamint vizsgálják meg annak végrehajtását az államok kétévenkénti ülésén 2008-ban.

| (5) | Az egyrészről az Európai Közösség és másrészről az ENSZ között létrejött pénzügyi és igazgatási keretegyezmény az ENSZ és az Európai Közösség közötti együttműködés, többek között a programalapú partnerség fokozására szolgáló keretet állapít meg. E keretegyezmény az ezen együttes fellépésben meghatározott finanszírozási megállapodás révén hajtandó végre. |
| --- | --- |

(5)

Az egyrészről az Európai Közösség és másrészről az ENSZ között létrejött pénzügyi és igazgatási keretegyezmény az ENSZ és az Európai Közösség közötti együttműködés, többek között a programalapú partnerség fokozására szolgáló keretet állapít meg. E keretegyezmény az ezen együttes fellépésben meghatározott finanszírozási megállapodás révén hajtandó végre.

| (6) | Összhangban a nemzetközi nyomonkövetési egyezmény 27., 29. és 30. bekezdésével, az ENSZ Titkársága (az ENSZ Leszerelési Ügyekkel Foglalkozó Hivatala) pénzügyi segítséget kér a nemzetközi nyomonkövetési egyezmény előmozdítását célzó tevékenységek támogatásához, |
| --- | --- |

(6)

Összhangban a nemzetközi nyomonkövetési egyezmény 27., 29. és 30. bekezdésével, az ENSZ Titkársága (az ENSZ Leszerelési Ügyekkel Foglalkozó Hivatala) pénzügyi segítséget kér a nemzetközi nyomonkövetési egyezmény előmozdítását célzó tevékenységek támogatásához,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

(1)   Az Európai Unió törekszik a nemzetközi nyomonkövetési egyezmény előmozdítására.

(2)   Az (1) bekezdésben említett célkitűzés elérése érdekében az Európai Unió támogatja az ENSZ Leszerelési Ügyekkel Foglalkozó Hivatala (a továbbiakban: UN-ODA) által a nemzetközi nyomonkövetési egyezmény előmozdítása érdekében szervezett projektet 2008-ban, amely az egyezmény előírásainak az illetékes kormánytisztviselőkkel (beleértve a SALW-kapcsolattartókat, a bűnüldöző hatóságok tisztviselőit, a nemzeti koordináló szervek tagjait és a parlamenti képviselőket) való jobb megismertetését célzó három regionális munkaértekezletet foglal magában.

A projekt ismertetése a mellékletben található.

2. cikk

(1)   Az elnökség, amelyet munkájában a főtitkár/KKBP főképviselő (a továbbiakban a főtitkár/főképviselő) segít, felel ezen együttes fellépés végrehajtásáért. A Bizottság teljes mértékben együttműködik az elnökséggel ez irányú munkájában.

(2)   Az EU hozzájárulásából eredő tevékenységek technikai végrehajtásával az UN-ODA-t bízzák meg, amely ezen feladatát az elnökséget segítő főtitkár/főképviselő ellenőrzése mellett végzi. A főtitkár/főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat az UN-ODA-val.

(3)   Az elnökség, a főtitkár/főképviselő és a Bizottság hatáskörüknek megfelelően rendszeresen tájékoztatják egymást ezen együttes fellépés végrehajtásáról.

3. cikk

(1)   Az együttes fellépés végrehajtását szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 299 825 EUR, amelyet az Európai Unió általános költségvetéséből kell finanszírozni.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összeggel finanszírozott kiadásokat az Európai Unió általános költségvetésére vonatkozó közösségi eljárások és szabályok szerint kell kezelni.

(3)   A Bizottság felügyeli a (2) bekezdésben említett, támogatás formájában megvalósuló kiadás megfelelő kezelését. Ebből a célból a Bizottság finanszírozási megállapodást köt az UN-ODA-val. A finanszírozási megállapodás rendelkezik arról, hogy az UN-ODA-nak – a hozzájárulás nagyságának megfelelően – biztosítania kell az EU-hozzájárulás láthatóságát.

(4)   A Bizottság törekszik arra, hogy a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodást ezen együttes fellépés hatálybalépését követően a lehető legkorábbi időpontban megkösse. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az eljárás során esetlegesen felmerülő nehézségekről, valamint a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.

4. cikk

Az elnökség – a főtitkár/főképviselő támogatásával – jelentést nyújt be a Tanácsnak az együttes fellépés végrehajtásáról, az UN-ODA jelentései alapján. Ezek a jelentések képezik majd a Tanács általi értékelés alapját. A Bizottság teljes mértékben együttműködik az elnökséggel ez irányú munkájában. A Bizottság jelentést tesz az együttes fellépés végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.

5. cikk

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

Az együttes fellépés 12 hónappal a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötését követően, vagy 6 hónappal az elfogadását követően – amennyiben ezen időtartam alatt nem kötöttek finanszírozási megállapodást – hatályát veszti.

6. cikk

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. BAJUK

---

MELLÉKLET

AZ EU HOZZÁJÁRULÁSA A NEMZETKÖZI NYOMONKÖVETÉSI EGYEZMÉNYT TÁMOGATÓ ENSZ-PROJEKTHEZ

1.   Bevezetés

Az ENSZ titkársága (Leszerelési Ügyekkel Foglalkozó Hivatal) (a továbbiakban: UN-ODA), 2008-ban regionális és szubregionális munkaértekezletek sorát szándékozza szervezni, amelyek célja, hogy az ENSZ-közgyűlés által 2005. december 8-án elfogadott, az államok számára a tiltott kézi- és könnyűfegyverek (SALW) kellő időben történő és megbízható azonosítását és nyomon követését lehetővé tevő nemzetközi egyezmény (nemzetközi nyomonkövetési egyezmény) előírásait az illetékes kormánytisztviselőkkel (beleértve a SALW kapcsolattartókat, a bűnüldöző hatóságok tisztviselőit, a nemzeti koordináló szervek tagjait és a parlamenti képviselőket) jobban megismertesse.

2.   A projekt leírása

A kétnapos munkaértekezletek gyakorlati kérdésekre fognak összpontosítani, és a résztvevőket a nemzetközi nyomonkövetési egyezménnyel és annak fontosságával, valamint az egyezmény nemzeti szinten történő végrehajtásának biztosításához szükséges kapacitásokkal, képességekkel és forrásokkal kapcsolatos ismereteik javítását célzó információkkal fogják ellátni. A munkaértekezletek célja továbbá, hogy országspecifikus igényfelméréseket kezdeményezzenek.

Az UN-ODA hagyományos fegyverekkel foglakozó részlege (CAB) a munkaértekezleteket a Hivatal regionális leszereléssel foglalkozó részlegével együttműködésben kívánja szervezni, amely magában foglalja az ENSZ három, regionális leszereléssel foglakozó központját. Az UN-ODA törekedni fog továbbá az érdekelt kormányokkal, az érintett regionális és/vagy szubregionális szervezetekkel, az SALW jelölése és nyomon követése területén szakértelemmel rendelkező nemzetközi szervezetekkel és civil társadalmi szervezetekkel – beleértve a Bonni Nemzetközi Haderő-átalakítási Központot (Bonn International Centre for Conversion, BICC), az Európai Béke- és Biztonságkutató- és Információs Intézetet (Groupe de Recherche et d’Information sur la Paix et la Securité, GRIP) és a kézi lőfegyverekről szóló felmérést (Small Arms Survey, SAS) – történő együttműködésre. Az Interpollal való szoros együttműködés keretében technikai előadásokat is tartanak, amelyek célja a résztvevőknek a rendelkezésre álló technikai eszközökkel való megismertetése, valamint a bűnüldöző hatóságok tisztviselőinek segítése a tiltott kézi- és könnyűfegyverek azonosításában és nyomon követésében.

2.1.   Nyugat-Afrika

A munkaértekezlet lehetséges nyugat-afrikai helyszínei Bamako (Mali), Abuja (Nigéria), Libreville (Gabon), vagy az ENSZ békével és leszereléssel foglalkozó regionális központja Loméban (Togo). A munkaértekezlet helyszínére vonatkozó végső döntést az UN-ODA hozza meg, együttműködésben a főtitkár/főképviselő által segített elnökséggel.

A Nyugat-Afrikai Államok Gazdasági Közösségének (ECOWAS) és a Közép-Afrikai Államok Gazdasági Közösségének (ECCAS) – mint szubregionális szervezeteknek – a tagállamai részt vehetnek a munkaértekezleten (1):

ECOWAS: Benin, Burkina Faso, Elefántcsontpart, Gambia, Ghána, Guinea, Bissau-Guinea, Libéria, Mali, Niger, Nigéria, Szenegál, Sierra Leone, Togo, Zöld-foki-szigetek. ECCAS: Angola, Burundi, Kongói Demokratikus Köztársaság, Ruanda, Kamerun, Közép-Afrikai Köztársaság, Csád, Kongó, Gabon, Egyenlítői-Guinea, Săo Tomé és Príncipe.

2.2.   Ázsia

Az ázsiai munkaértekezletet Szöulban, a Koreai Köztársaságban tartják.

A következő országok vehetnek részt a munkaértekezleten:

Afganisztán, Ausztrália (2), Banglades, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Japán (2), Kambodzsa, Kazahsztán, Kelet-Timor, Kína, Kirgíz Köztársaság, Malajzia, Mianmar, Nepál, Pakisztán, Pápua Új-Guinea, Salamon-szigetek, Sri Lanka, Tádzsikisztán, Thaiföld, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Vietnam.

2.3.   Latin-Amerika és a Karib-térség

A latin-amerikai és karib-térségbeli munkaértekezletet Brazíliában tartják. A munkaértekezlet helyszínére vonatkozó végső döntést az UN-ODA hozza meg, együttműködésben a főtitkár/főképviselő által segített elnökséggel.

A következő országok vehetnek részt a munkaértekezleten:

Argentína, Bahama-szigetek, Barbados, Bolívia, Brazília, Chile, Costa Rica, Dominikai Köztársaság, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Guyana, Haiti, Honduras, Jamaica, Kolumbia, Kuba, Mexikó, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Trinidad és Tobago, Uruguay, Venezuela.

3.   Időtartam

A projektek becsült teljes időtartama 12 hónap.

4.   Kedvezményezettek

A szemináriumok kedvezményezettjei a fent említett afrikai, ázsiai és latin-amerikai országok, amelyek az UN-ODA szerint jobban meg kell értsék a kézi- és könnyűfegyverek megjelöléséről szóló nemzetközi egyezmény előírásait, valamint azonosítaniuk kell az egyezmény nemzeti szinten történő végrehajtásának biztosításához szükséges kapacitásokat, képességeket és forrásokat.

A technikai segítséget nyújtó lehetséges regionális és egyéb adományozók, valamint az érintett nemzetközi regionális és szubregionális szervezetek szintén meghívást kapnak.

5.   Végrehajtó szerv

Ezen együttes fellépés előírásainak megfelelően az EU hozzájárulásából eredő technikai tevékenységeket általános felelősségi körén belül az UN-ODA hajtja végre, az elnökséget segítő főtitkár/főképviselő ellenőrzése mellett.

6.   A projekt és az uniós pénzügyi hozzájárulás becsült teljes költsége

A projektet az EU és egyéb adományozók társfinanszírozzák. Az EU hozzájárulása fedezi a kedvezményezett államok képviselőinek, valamint a szakértőknek a munkaértekezleteken való részvételét, az ENSZ személyzetét kivéve, továbbá a konferenciák költségeit. Az EU hozzájárulása az afrikai munkaértekezlet valamennyi támogatható tevékenységét fedezi. Az érintett regionális és szubregionális szervezetek költségei szintén fedezhetőek, amennyiben azok közvetlenül kapcsolódnak a projektek keretében végzett tevékenységekben való részvételükhöz. Az UN-ODA felelős a projekt fennmaradó költségeit fedező egyéb adományozók hozzájárulásainak átfogó koordinációjáért.

A projekt összköltsége 798 800 USD, amelyhez az EU hozzájárulása 299 825 EUR.

---

(1)  Az UN-ODA munkaértekezletet fog szervezni Észak-, Kelet- és Dél-Afrika számára 2007 decemberében.

(2)  Az ausztrál és a japán kormány viseli résztvevőinek utazási költségeit.

---