# Europeiska unionens C 345/2 ok

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 345 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | femtiosjunde årgången2 oktober 2014 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 345

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

femtiosjunde årgången2 oktober 2014

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Den 27:e sessionen hölls i Strasbourg (Frankrike) den 17–19 mars 2014. |
| 2014/C 345/01 | Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan — Protokoll från sammanträdet måndagen den 17 mars 2014 | 1 |
| 2014/C 345/02 | Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan — Protokoll från sammanträdet tisdagen den 18 mars 2014 | 5 |
| 2014/C 345/03 | Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan — Protokoll från sammanträdet onsdagen den 19 mars 2014 | 9 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Den 27:e sessionen hölls i Strasbourg (Frankrike) den 17–19 mars 2014.

2014/C 345/01

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan — Protokoll från sammanträdet måndagen den 17 mars 2014

1

2014/C 345/02

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan — Protokoll från sammanträdet tisdagen den 18 mars 2014

5

2014/C 345/03

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan — Protokoll från sammanträdet onsdagen den 19 mars 2014

9

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Förkortningar för utskottens namn

| AFET | Utskottet för utrikesfrågor |
| --- | --- |
| DEVE | Utskottet för utveckling |
| INTA | Utskottet för internationell handel |
| BUDG | Budgetutskottet |
| CONT | Budgetkontrollutskottet |
| ECON | Utskottet för ekonomi och valutafrågor |
| EMPL | Utskottet för sysselsättning och sociala frågor |
| ENVI | Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet |
| ITRE | Utskottet för industrifrågor, forskning och energi |
| IMCO | Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd |
| TRAN | Utskottet för transport och turism |
| REGI | Utskottet för regional utveckling |
| AGRI | Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling |
| PECH | Fiskeriutskottet |
| CULT | Utskottet för kultur och utbildning |
| JURI | Utskottet för rättsliga frågor |
| LIBE | Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor |
| AFCO | Utskottet för konstitutionella frågor |
| FEMM | Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män |
| PETI | Utskottet för framställningar |
| DROI | Underutskottet för mänskliga rättigheter |
| SEDE | Underutskottet för säkerhet och försvar |

AFET

Utskottet för utrikesfrågor

DEVE

Utskottet för utveckling

INTA

Utskottet för internationell handel

BUDG

Budgetutskottet

CONT

Budgetkontrollutskottet

ECON

Utskottet för ekonomi och valutafrågor

EMPL

Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

ENVI

Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

ITRE

Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

IMCO

Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

TRAN

Utskottet för transport och turism

REGI

Utskottet för regional utveckling

AGRI

Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

PECH

Fiskeriutskottet

CULT

Utskottet för kultur och utbildning

JURI

Utskottet för rättsliga frågor

LIBE

Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

AFCO

Utskottet för konstitutionella frågor

FEMM

Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

PETI

Utskottet för framställningar

DROI

Underutskottet för mänskliga rättigheter

SEDE

Underutskottet för säkerhet och försvar

Förkortningar för de politiska grupperna

| PPE | Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) |
| --- | --- |
| S&D | Gruppen Progressiva förbundet av socialdemokrater i Europaparlamentet |
| ALDE | Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa |
| Verts/ALE | Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen |
| ECR | Gruppen Europeiska konservativa och reformister |
| GUE/NGL | Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster |
| EFD | Gruppen Frihet och demokrati i Europa |
| NI | Grupplösa |

PPE

Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater)

S&D

Gruppen Progressiva förbundet av socialdemokrater i Europaparlamentet

ALDE

Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa

Verts/ALE

Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen

ECR

Gruppen Europeiska konservativa och reformister

GUE/NGL

Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster

EFD

Gruppen Frihet och demokrati i Europa

NI

Grupplösa

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Den 27:e sessionen hölls i Strasbourg (Frankrike) den 17–19 mars 2014.

| 2.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/1

---

GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN FÖR PARTNERSKAPSAVTALET MELLAN MEDLEMMARNA I GRUPPEN AV STATER I AFRIKA, VÄSTINDIEN OCH STILLAHAVSOMRÅDET, Å ENA SIDAN, OCH EUROPEISKA UNIONEN OCH DESS MEDLEMSSTATER, Å ANDRA SIDAN

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 17 MARS 2014

2014/C 345/01

Innehåll

Högtidligt öppningssammanträde

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

Ackreditering av icke-parlamentariska företrädare

| 1. | Godkännande av föredragningslistan (AP101.540) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Justering av protokollet från det sista sammanträdet vid den gemensamma parlamentariska församlingens 26:e session (EUT C 64, 4.3.2014) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Meddelanden från medordförandena, inklusive beslut från presidiets sammanträde den 16 mars 2014 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Brådskande fråga nr 1: migranternas mänskliga, ekonomiska och sociala rättigheter i AVS- och EU-länderna |
| --- | --- |

4.

| 5. | Regional integration och modernisering av tullarna för hållbar utveckling i AVS-länderna, i samarbete med EU |
| --- | --- |

5.

| 6. | Brådskande fråga nr 2: krisen i Centralafrikanska republiken |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rapport från näringslivsaktörer och arbetsmarknadens parter |
| --- | --- |

7.

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 17 MARS 2014

(Sammanträdet öppnades kl. 11.05.)

Högtidligt öppningssammanträde

Följande talade till församlingen:

Louis Michel, medordförande för den gemensamma parlamentariska församlingen, Fitz A. Jackson, medordförande för den gemensamma parlamentariska församlingen, och Evangelos Meimarakis, det grekiska parlamentets talman.

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.15 och återupptogs kl. 15.05.)

ORDFÖRANDE: Louis MICHEL

Medordförande

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde

Medordföranden hälsade samtliga deltagare välkomna.

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

Medordföranden meddelade att förteckningen över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter, vilken översänts av AVS-ländernas myndigheter och Europaparlamentet, skulle bifogas protokollet.

Ackreditering av icke-parlamentariska företrädare

Medordföranden meddelade att en ansökan om ackreditering av en icke-parlamentarisk företrädare hade inkommit i enlighet med artikel 17.1 i Cotonouavtalet och artikel 1.2 i den gemensamma parlamentariska församlingens arbetsordning, på grund av ett fall av force majeure. Denna företrädares närvaro skulle registreras och hans namn tas upp i en bilaga till protokollet.

1.   Godkännande av föredragningslistan (AP101.540)

Föredragningslistan godkändes i den form som framgår av detta protokoll.

2.   Justering av protokollet från det sista sammanträdet vid den gemensamma parlamentariska församlingens 26:e session (EUT C 64, 4.3.2014)

Protokollet justerades.

3.   Meddelanden från medordförandena, inklusive beslut från presidiets sammanträde den 16 mars 2014

Medordföranden redogjorde för resultatet från presidiets sammanträde den 16 mars 2014.

Följande beslut fattades:

| a) | Följande rapporter kommer att utarbetas i de ständiga utskotten: | Utskottet för politiska frågor







  — | Kulturell mångfald och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Följande rapporter kommer att utarbetas i de ständiga utskotten:

Utskottet för politiska frågor

—

Kulturell mångfald och mänskliga rättigheter.

| | Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel







  — | Finansiering av investeringar och handel, inbegripet infrastruktur, i AVS-länder genom EU-mekanismen för kombinerat stöd. |
| --- | --- | --- |

Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel

—

Finansiering av investeringar och handel, inbegripet infrastruktur, i AVS-länder genom EU-mekanismen för kombinerat stöd.

| | Utskottet för sociala frågor och miljö







  — | Utmaningar och möjligheter för utbildning och yrkesutbildning i AVS-länder. |
| --- | --- | --- |

Utskottet för sociala frågor och miljö

—

Utmaningar och möjligheter för utbildning och yrkesutbildning i AVS-länder.

| b) | Det 12:e regionala sammanträdet kommer att äga rum den 27–31 oktober 2014 i den centralafrikanska regionen. |
| --- | --- |

b)

Det 12:e regionala sammanträdet kommer att äga rum den 27–31 oktober 2014 i den centralafrikanska regionen.

| c) | Informationsuppdraget till Zimbabwe kommer att organiseras under hösten 2014. |
| --- | --- |

c)

Informationsuppdraget till Zimbabwe kommer att organiseras under hösten 2014.

| d) | De båda medordförandena kommer att delta i det sjunde World Urban Forum i Medellín (Colombia). |
| --- | --- |

d)

De båda medordförandena kommer att delta i det sjunde World Urban Forum i Medellín (Colombia).

| e) | Ett valobservatörsuppdrag kommer att skickas till Fiji för att övervaka parlamentsvalet, förutsatt att man får en inbjudan från de fijianska myndigheterna. |
| --- | --- |

e)

Ett valobservatörsuppdrag kommer att skickas till Fiji för att övervaka parlamentsvalet, förutsatt att man får en inbjudan från de fijianska myndigheterna.

| f) | Församlingens framtida valobservatörsuppdrag kommer att hålla egna presskonferenser. |
| --- | --- |

f)

Församlingens framtida valobservatörsuppdrag kommer att hålla egna presskonferenser.

Medordföranden tillkännagav följande tidsfrister:

| — | Avseende ändringsförslag till kompromissresolutionerna (om migranternas mänskliga, ekonomiska och sociala rättigheter i AVS- och EU-länderna och krisen i Centralafrikanska republiken): tisdagen den 18 mars 2014 kl. 12.00. |
| --- | --- |

—

Avseende ändringsförslag till kompromissresolutionerna (om migranternas mänskliga, ekonomiska och sociala rättigheter i AVS- och EU-länderna och krisen i Centralafrikanska republiken): tisdagen den 18 mars 2014 kl. 12.00.

| — | Avseende begäranden som rör omröstningsförfaranden: onsdagen den 19 mars 2014 kl. 10.00, skriftligen.
  Följande yttrade sig: Michael Gahler.
  Christophe Apala Pen’apala Lutundula (Demokratiska republiken Kongo) informerade församlingen om att Gabon skulle vara värd för det 12:e regionala sammanträdet. |
| --- | --- |

—

Avseende begäranden som rör omröstningsförfaranden: onsdagen den 19 mars 2014 kl. 10.00, skriftligen.

Följande yttrade sig: Michael Gahler.

Christophe Apala Pen’apala Lutundula (Demokratiska republiken Kongo) informerade församlingen om att Gabon skulle vara värd för det 12:e regionala sammanträdet.

4.   Brådskande fråga nr 1: migranternas mänskliga, ekonomiska och sociala rättigheter i AVS- och EU-länderna

Följande yttrade sig: Roberto Ridolfi (Europeiska kommissionen), Boniface Yehouetome (Benin), Edit Bauer, Ahamada Chanfi Djaé (Komorerna), Musa Hussein Naib (Eritrea), Catherine Bearder, Netty Baldeh (Gambia), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Abdikadir Omar Aden (Kenya), Ana Rita Geremias Sithole (Moçambique), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Niger), Mariya Gabriel, Adjedoue Weidou (Tchad) och Michael Gahler.

Ledamöterna betonade att migration är ett naturligt globalt fenomen som har flera bakomliggande orsaker, bl.a. fattigdom och konflikter, men som också är en följd av människors strävan efter ett bättre liv. Talarna underströk att migrationen visserligen har olika konsekvenser för ursprungs-, transit- och destinationsländerna men att det ändå behövs gemensamma åtgärder. De påminde om de tragiska händelserna med dödlig utgång och efterlyste dels ett fördjupat samarbete mellan AVS- och EU-länderna för att garantera största möjliga respekt för migranternas rättigheter, dels en utökad kamp mot människosmuggling. Ledamöterna krävde också att man särskilt skulle uppmärksamma flyktingarnas situation och stärka kanalerna för laglig migration.

5.   Regional integration och modernisering av tullarna för hållbar utveckling i AVS-länderna, i samarbete med EU

Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel

Medföredragande: Piet Van Der Walt (Namibia) och Oldřich Vlasák

Piet Van Der Walt (Namibia) och Peter Štastný (ersättare för Oldřich Vlasák) presenterade rapporten.

Följande yttrade sig: Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Peter Štastný, Norbert Neuser, Olle Schmidt, Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Abdikadir Omar Aden (Kenya), Sábado Teresa Malendza (Moçambique), Abdourahamane Chegou (Niger), Adjedoue Weidou (Tchad), Michael Gahler, Komi Selom Klassou (Togo), Kennedy K. Hamudulu (Zambia), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria) och Roberto Ridolfi (Europeiska kommissionen).

Ledamöterna betonade vikten av att stärka det bilaterala och regionala samarbetet i tullfrågor för att främja regional integration. De framhöll den centrala roll som tullförvaltningarna spelar vid indrivningen av tullar och skatter, men underströk att man måste stärka deras kapacitet i AVS-länderna i syfte att underlätta handelsflödena och förbättra genomförandeåtgärderna, även i kampen mot korruption och andra brott. Ledamöterna välkomnade avtalet om förenklade handelsprocedurer från WTO:s nionde ministerkonferens på Bali, vilket syftade till att minska byråkratin och påskynda tullförfarandena. Ledamöterna efterlyste hjälp med genomförandet av detta avtal, t.ex. genom strategin för handelsbistånd (Aid for Trade).

Piet Van Der Walt (Namibia) och Peter Štastný avslutade diskussionen.

6.   Brådskande fråga nr 2: krisen i Centralafrikanska republiken

Följande yttrade sig: Vincent Ringenberg (Europeiska utrikestjänsten), Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Mariya Gabriel, Gberi Kombo (Kamerun), Miguel Ángel Martínez Martínez, Dambert René Ndouane (Republiken Kongo), Louis Michel, Christophe Apala Pen’apala Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Netty Baldeh (Gambia), Abdikadir Omar Aden (Kenya), Abdourahamane Chegou (Niger), Michael Gahler, Adjedoue Weidou (Tchad), Komi Selom Klassou (Togo), Jacob Oulanyah (Uganda), Peter Štastný och Laurent N’gon-Baba (Centralafrikanska republiken).

Ledamöterna krävde att världssamfundet snabbt skulle vidta åtgärder i Centralafrikanska republiken, och berömde de länder som fortfarande var delaktiga i insatserna för säkerhet, mänskliga rättigheter och utveckling. Talarna underströk behovet av att återupprätta fred och säkerhet och garantera tillräcklig finansiering för att kunna återupprätta rättsstaten och en grundläggande samhällsservice. Ledamöterna fördömde kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och betonade vikten av att bekämpa straffrihet och att göra det möjligt för flyktingar att återvända. De uttryckte stöd för Centralafrikanska republikens övergångsledning och underströk att världssamfundet måste se till att parlaments- och presidentvalen kan äga rum som planerat.

7.   Rapport från näringslivsaktörer och arbetsmarknadens parter

Presentation av Xavier Verboven, ordförande för uppföljningskommittén för AVS-länderna, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Xavier Verboven lämnade uppdaterad information om nätverksmötet mellan näringslivsaktörer och arbetsmarknadens parter i EU och Afrika den 4 och 5 mars 2014 och betonade vikten av utmaningarna i samband med ungdomsarbetslösheten, den sociala tryggheten, livsmedelsförsörjningen och migrationen.

Ledamöterna gladde sig över det fortsatta samarbetet mellan de civila samhällena i EU- och AVS-länderna och underströk behovet av att säkra bättre samverkan mellan utbildningssystemen och arbetsmarknadens behov.

Följande yttrade sig: Adjedoue Weidou (Tchad), Ousmane Kaba (Guinea) och Miguel Ángel Martínez Martínez.

Xavier Verboven avslutade diskussionen.

(Sammanträdet avslutades kl. 18.25.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Medordförande

Alhaj Muhammad MUMUNI och

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalsekreterare

---

| 2.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/5

---

GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN FÖR PARTNERSKAPSAVTALET MELLAN MEDLEMMARNA I GRUPPEN AV STATER I AFRIKA, VÄSTINDIEN OCH STILLAHAVSOMRÅDET, Å ENA SIDAN, OCH EUROPEISKA UNIONEN OCH DESS MEDLEMSSTATER, Å ANDRA SIDAN

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TISDAGEN DEN 18 MARS 2014

2014/C 345/02

Innehåll

| 1. | Förnybara energikällor och klimatförändringarna: mänskliga och teknologiska utmaningar för AVS-länderna – grekiska och europeiska erfarenheter |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seminarium – sammanfattande rapport |
| --- | --- |

2.

| 3. | Utvinning av olja och mineraler på havsbottnen inom ramen för en hållbar utveckling |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kampen mot aids |
| --- | --- |

4.

| 5. | Uttalande av Andris Piebalgs, kommissionsledamot med ansvar för utvecklingsfrågor |
| --- | --- |

5.

| 6. | Diskussion med Andris Piebalgs, kommissionsledamot med ansvar för utvecklingsfrågor (ögonkontaktsförfarandet) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Frågestund med Europeiska kommissionen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europeiska kommissionens åtgärder med avseende på de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska församlingens 26:e session |
| --- | --- |

8.

| 9. | Den globala spridningen av terrorism: betydelsen av internet och sociala medier (utskottet för politiska frågor) |
| --- | --- |

9.

Den globala spridningen av terrorism: betydelsen av internet och sociala medier (utskottet för politiska frågor)

| 10. | Rapport om det 11:e regionala sammanträdet |
| --- | --- |

10.

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TISDAGEN DEN 18 MARS 2014

(Sammanträdet öppnades kl. 9.05.)

ORDFÖRANDE: Fitz A. JACKSON

Medordförande

1.   Förnybara energikällor och klimatförändringarna: mänskliga och tekniska utmaningar för AVS-länderna – grekiska och europeiska erfarenheter

Diskussion med Kyriakos Gerontopoulos, biträdande utrikesminister (Grekland)

Kyriakos Gerontopoulos, Greklands biträdande utrikesminister, gjorde en presentation om förnybara energikällor och klimatförändringarna.

Följande yttrade sig: Gay Mitchell, Picewell Forbes (Bahamas), Norbert Neuser, Olle Schmidt, Abdourahamane Chegou (Niger), Komi Selom Klassou (Togo), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Christa Klaß, Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius) och Ana Rita Geremias Sithole (Moçambique).

Ledamöterna efterlyste större investeringar i såväl förnybara energikällor som förebyggande åtgärder, t.ex. katastrofriskreducering och kampen mot klimatförändringar. De efterlyste bättre samordning mellan EU:s och dess enskilda medlemsstaters åtgärder för att optimera resursanvändningen. De föreslog också att det skulle skapas utbytesprogram för universitet och partnerarrangemang för att underlätta överföringen av kunskaper och know-how.

Kyriakos Gerontopoulos avslutade diskussionen.

2.   Seminarium – sammanfattande rapport

Föredraganden, Arnaldo Álvaro Ramos (Kap Verde), redogjorde muntligt för seminariet ”Stöd till utveckling av den privata sektorn och främjande av investeringar i förnybara energikällor i AVS-länderna”.

På seminariet tog man upp innovativa finansieringslösningar och tekniska lösningar samt bästa metoder för att överbrygga energiklyftan genom att ta tillvara de förnybara energikällornas möjligheter.

Följande yttrade sig: medordförande Fitz A. Jackson.

3.   Utvinning av olja och mineraler på havsbottnen inom ramen för en hållbar utveckling

Utskottet för sociala frågor och miljö

Medföredragande: Joe Koim Komun (Papua Nya Guinea) och Christa Klaß

Joe Koim Komun (Papua Nya Guinea) och Horst Schnellhardt (ersättare för Christa Klaß) lade fram rapporten.

Följande yttrade sig: Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Jutta Haug, Dharamkumar Seeraj (Guyana), Olle Schmidt, Ousmane Kaba (Guinea), Mohamed El Moctar Zamel (Mauretanien), Carlos Manuel (Moçambique), Lautafi Fio Selafi Purcell (Samoa), Peter Štastný, Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Adjedoue Weidou (Tchad), Maria Fernanda Lay (Östtimor), Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius) och Armando Astudillo González (Europeiska kommissionen).

Ledamöterna noterade möjligheterna och utmaningarna när det gäller utvinning av olja och mineraler på havsbottnen. De framhöll rapportens bidrag till att forma detta nya område och behovet av att de nationella parlamenten tar fram regelverk som garanterar största möjliga respekt för miljönormer samt öppenhet i driftsavtalen och säkerställer att vinsterna återförs till lokalsamhällena. Ledamöterna betonade att kapacitetsutveckling, utbildning och tekniköverföringar är avgörande för att se till att utvinningsverksamheten på havsbottnen bidrar till en hållbar utveckling.

Joe Koim Komun (Papua Nya Guinea) avslutade diskussionen.

4.   Kampen mot aids

Diskussion i anslutning till inledningsanförandena

Michel Sidibé, verkställande direktör för Förenta nationernas samlade program för hiv/aids-insatser (Unaids), redogjorde för det aktuella läget angående kampen mot aids.

Följande yttrade sig: Mariya Gabriel, Michael Cashman, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Nathalie Griesbeck, Dambert René Ndouane (Republiken Kongo), Musa Hussein Naib (Eritrea), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Michel Sidibé, Picewell Forbes (Bahamas), Abdikadir Omar Aden (Kenya), Louis Michel, Abdourahamane Chegou (Niger), Horst Schnellhardt, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Gay Mitchell, Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Komi Selom Klassou (Togo), Jacob Oulanyah (Uganda), Kennedy K. Hamudulu (Zambia), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius) och Christophe Apala Pen’Apala Lutundula (Demokratiska republiken Kongo).

Ledamöterna lovordade insatserna i den globala kampen mot hiv/aids under Unaids visionära ledarskap. Kampanjen, som hyllas som en framgångssaga om global solidaritet, visar att det finns ökade resurser och ett ökat engagemang på nationell nivå och att det skett en förstärkning av ledarskapet och den globala gräsrotsaktivismen. Ledamöterna betonade att ett aktivt engagemang från de unga generationernas sida, informationsinsatser, ett effektivt förebyggande och tillgång till behandling, även för de mest utsatta befolkningsgrupperna, är avgörande om man ska kunna säkra ytterligare framsteg när det gäller att förverkliga nollvisionen för smittspridning. Det hölls en livlig debatt om den kontroversiella frågan om de lagar i Uganda och Nigeria som är diskriminerande mot vissa minoritetsgrupper, bl.a. homosexuella. Nästan alla ledamöter vidhöll att det måste finnas tolerans för de lagstiftningsmässiga val som deras olika länder gör med hänsyn till den kulturella mångfalden. Andra ledamöter befarade att alla rättsakter som leder till en stigmatisering kan äventyra tillgången till vård och alla insatser för att stoppa epidemin.

Michel Sidibé besvarade ledamöternas frågor.

(Sammanträdet ajournerades kl. 13.05 och återupptogs kl. 15.00.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Alhaj Muhammad MUMUNI och
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Medordförande | Generalsekreterare |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Alhaj Muhammad MUMUNI och

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Medordförande

Generalsekreterare

ORDFÖRANDE: Louis MICHEL

Medordförande

5.   Uttalande av Andris Piebalgs, kommissionsledamot med ansvar för utvecklingsfrågor

Piebalgs bedömde de framsteg som gjorts sedan antagandet av millennieutvecklingsmålen. Han lovordade arbetet i den öppna arbetsgruppen för hållbara utvecklingsmål och AVS-ländernas värdefulla bidrag till utformningen av ramen för tiden efter 2015. Piebalgs påminde om att många länder hade åstadkommit tillväxt i ett snabbt och mycket föränderligt globalt sammanhang, medan andra alltjämt hade svårt att utvecklas. Europeiska unionen bidrog med en omfattande samarbetsfinansiering. EU:s agenda för förändring och dess uppslutning kring en konsekvent politik gjorde det möjligt att rikta stöd till fattigare länder. Likaledes fanns det ett behov av att upprätthålla universella värden, t.ex. icke-diskriminering. Kommissionsledamoten efterlyste en öppen dialog om de olika frågor där det råder oenighet. En sådan dialog skulle vara ett tecken på att partnerskapet mellan AVS och EU har trätt in i en ny fas.

6.   Diskussion med Andris Piebalgs, kommissionsledamot med ansvar för utvecklingsfrågor (ögonkontaktsförfarandet)

Diskussionen fokuserade på bland annat följande ämnen: förbindelserna mellan EU och Kuba; sexuella minoriteters rättigheter enligt Cotonouavtalet; utvecklingsprojektens ändamålsenlighet; stöd till små och medelstora företag och stärkt egendomsordning i samband med mål om hållbar utveckling; betydelsen av infrastruktur och en övergång till grön energi; stöd till den privata sektorn och skapande av arbetstillfällen inom den sektorn; finansiering av små jordbruksföretag; den framtida potentialen för jordbruksbanker; utmaningen med att dra till sig omfattande investeringar från mindre länder.

Följande yttrade sig: Miguel Ángel Martínez Martínez, Michael Cashman, Mohamed El Moctar Zamel (Mauretanien), Gay Mitchell, Horst Schnellhardt, Arnaldo Andrade Ramos (Kap Verde), Dalton Tagelagi (Niue), Ahamada Soukouna (Mali), Ousmane Kaba (Guinea) och Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius).

Kommissionsledamot Piebalgs besvarade ledamöternas frågor i enlighet med ögonkontaktsförfarandet.

7.   Frågestund med Europeiska kommissionen

Totalt 16 frågor ställdes till Europeiska kommissionen.

Kommissionen hade tidigare besvarat frågorna skriftligen. Kommissionsledamot Piebalgs gav muntliga svar på de följdfrågor som ställdes av följande ledamöter:

| | Fråga 5 från Mariya Gabriel om EU:s engagemang i Demokratiska republiken Kongo, särskilt i den östra delen av landet. |
| --- | --- |

Fråga 5 från Mariya Gabriel om EU:s engagemang i Demokratiska republiken Kongo, särskilt i den östra delen av landet.

| | Fråga 6 från Olle Schmidt om människohandel i Sinaiöknen. |
| --- | --- |

Fråga 6 från Olle Schmidt om människohandel i Sinaiöknen.

| | Fråga 9 från Michael Cashman om lagstiftning som kriminaliserar homosexualitet och artikel 96 i Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

Fråga 9 från Michael Cashman om lagstiftning som kriminaliserar homosexualitet och artikel 96 i Cotonouavtalet.

| | Fråga 10 från Horst Schnellhardt om länder som på egen hand bekämpar fattigdom |
| --- | --- |

Fråga 10 från Horst Schnellhardt om länder som på egen hand bekämpar fattigdom

| | Fråga 11 från Fiona Hall (ersatt av Olle Schmidt) om pastoralism. |
| --- | --- |

Fråga 11 från Fiona Hall (ersatt av Olle Schmidt) om pastoralism.

Författarna till frågorna 1, 3 och 4 hade inga följdfrågor.

Författarna till frågorna 2, 7, 8, 12, 13, 14, 15 och 16 var inte närvarande.

8.   Europeiska kommissionens åtgärder med avseende på de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska församlingens 26:e session

Ett dokument om uppföljningen av de resolutioner som antagits i Addis Abeba hade skickats till församlingen. Medordföranden tackade Andris Piebalgs, kommissionsledamot med ansvar för utveckling, för hans grundliga arbete och djupa engagemang under hans femåriga mandat.

9.   Den globala spridningen av terrorism: betydelsen av internet och sociala medier

Medföredragande: Moses Kollie (Liberia) och Zita Gurmai

Moses Kollie (Liberia) och Miguel Ángel Martínez Martínez (ersättare för Zita Gurmai) redogjorde för rapporten.

Ledamöterna underströk att internet och sociala nätverk är viktiga redskap som har en enorm potential att gynna samhällena i både AVS- och EU-länder. De påpekade dock att ett mindre antal människor missbrukar dessa redskap för att sprida extremistiska ideologier och organisera terrordåd. Ledamöterna efterlyste en förstärkning av det internationella samarbetet för att i framtiden hindra kriminell verksamhet på nätet. De varnade för att regeringar använder hotet från terrorismen som en förevändning för att begränsa de grundläggande friheterna. Utmaningen består i att utarbeta och genomföra en välavvägd lagstiftning som gör det möjligt att effektivt bekämpa terrorism och samtidigt skydda rätten till integritet och värna om legitim politisk verksamhet.

Följande yttrade sig: Boniface Yehouetome (Benin), Mariya Gabriel, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Abadula Gemeda Dago (Etiopien), Olle Schmidt, Abdikadir Omar Aden (Kenya), Mohamed El Moctar Zamel (Mauretanien), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Michael Gahler, Abdirizak Osman Hassan (Somalia), Mahamat Togoi Tekilio (Tchad), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe) och Vincent Ringenberg (Europeiska utrikestjänsten).

Moses Kollie (Liberia) och Miguel Ángel Martínez Martínez avslutade diskussionen.

10.   Rapport om det 11:e regionala sammanträdet (Östafrikanska regionen) i Port Louis (Mauritius) den 12–14 februari 2014 – rapport av medordförandena

Medordförande Fitz A. Jackson redogjorde muntligt för det regionala sammanträdet och lyfte fram de viktigaste ämnen som hade diskuterats.

Ledamöterna tackade och gratulerade Mauritius för den lyckade organiseringen av sammanträdet. De uttryckte sin tillfredsställelse över diskussionerna, som bland annat hade varit inriktade på den regionala integrationens betydelse, hotet från terrorism och piratdåd och sockerproduktionen i AVS-länderna.

Följande yttrade sig: Christa Klaß, medordförande Louis Michel, Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius), Miguel Ángel Martínez Martínez och medordförande Fitz A. Jackson.

(Sammanträdet avslutades kl. 17.35.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Medordförande

Alhaj Muhammad MUMUNI och

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalsekreterare

---

| 2.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/9

---

GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN FÖR PARTNERSKAPSAVTALET MELLAN MEDLEMMARNA I GRUPPEN AV STATER I AFRIKA, VÄSTINDIEN OCH STILLAHAVSOMRÅDET, Å ENA SIDAN, OCH EUROPEISKA UNIONEN OCH DESS MEDLEMSSTATER, Å ANDRA SIDAN

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET ONSDAGEN DEN 19 MARS 2014

2014/C 345/03

Innehåll

| 1. | Uttalande av Kyriakos Gerontopoulos, Greklands biträdande utrikesminister och Europeiska unionens råds tjänstgörande ordförande |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uttalande av Mwigulu Lameck Nchemba, Tanzanias biträdande finansminister och AVS-rådets tjänstgörande ordförande |
| --- | --- |

2.

| 3. | Frågestund med rådet |
| --- | --- |

3.

| 4. | Diskussion med rådet – ögonkontaktsförfarandet |
| --- | --- |

4.

| 5. | Utmaningar och möjligheter för utbildning och yrkesutbildning i AVS-länderna |
| --- | --- |

5.

| 6. | Läget i WTO-förhandlingarna |
| --- | --- |

6.

| 7. | Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de tre ständiga utskottens rapporter |
| --- | --- |

7.

| 8. | Omröstning om de brådskande resolutionsförslagen |
| --- | --- |

8.

| 9. | Övriga frågor |
| --- | --- |

9.

| 10. | Justering av protokollen från sammanträdet på eftermiddagen måndagen den 17 mars 2014 och från sammanträdena på morgonen och eftermiddagen tisdagen den 18 mars 2014 |
| --- | --- |

10.

| 11. | Datum och plats för den gemensamma parlamentariska församlingens 28:e session |
| --- | --- |

11.

| Bilaga I | Alfabetisk förteckning över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter |
| --- | --- |

Bilaga I

| Bilaga II | Närvaro under sessionen i Strasbourg (Frankrike) den 17–19 mars 2014 |
| --- | --- |

Bilaga II

| Bilaga III | Ackreditering av icke-parlamentariska delegater |
| --- | --- |

Bilaga III

| Bilaga IV | Antagna texter |
| --- | --- |

Bilaga IV

| — | Resolution om terrorismens globala spridning: internets och de sociala nätverkens roll (ACP-EU/101.544/14/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolution om den regionala integrationen och moderniseringen av tullsystemet för en hållbar utveckling i AVS-länderna, i samarbete med EU (ACP-EU/101.547/14/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolution om utvinning av olja och mineraler på havsbotten inom ramen för en hållbar utveckling (ACP-EU/101.546/14/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolution om immigranternas mänskliga, ekonomiska och sociala rättigheter i AVS- och EU-länderna (ACP-EU 101.674/14/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolution om situationen i Centralafrikanska republiken (ACP-EU/101.675/14/fin.) |
| --- | --- |

—

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET ONSDAGEN DEN 19 MARS 2014

(Sammanträdet öppnades kl. 9.05.)

ORDFÖRANDE: Fitz A. JACKSON

Medordförande

1.   Uttalande av Kyriakos Gerontopoulos, Greklands biträdande utrikesminister och Europeiska unionens råds tjänstgörande ordförande

Kyriakos Gerontopoulos redogjorde för centrala frågor av gemensamt intresse för EU och Afrika, bland annat de frågor som tagits upp på föredragningslistan för toppmötet mellan EU och Afrika och för AVS–EU-rådets möte i juni 2014. Han presenterade ordförandeskapets prioriteringar, bl.a. utvecklingsramen för perioden efter 2015, migration och den privata sektorns bidrag för att främja utvecklingen. Han lyfte också fram EU:s stöd till regional integration, vilket framgår av programplaneringen för elfte Europeiska utvecklingsfonden i Stillahavsområdet och Västindien. Gerontopoulos betonade dessutom att förhållandet med Västindien i allt större utsträckning dominerades av globala frågor såsom säkerhet och klimat.

2.   Uttalande av Mwigulu Lameck Nchemba, Tanzanias biträdande finansminister och AVS-rådets tjänstgörande ordförande

Mwigulu Lameck Nchemba framhöll AVS-gruppens stöd för ett återupprättande av freden och rättsstaten i Centralafrikanska republiken och erkände samtidigt EU:s bidrag och stöd via den fredsbevarande resursen för Afrika. Han konstaterade att AVS-ministrarna bland annat hade diskuterat handelsfrågor om bananer, socker och bomull, betonade att EU borde tillmötesgå AVS-länderna och begärde att stödet till de europeiska bomullsproducenterna i ännu högre grad ska frikopplas från produktionen. Han uppmärksammade framstegen i förhandlingarna om ekonomiska partnerskapsavtal och betonade att det alltjämt var viktigt att tillmötesgå utvecklingsländerna även efter ingåendet av avtalen och att stärka deras inriktning på utveckling.

3.   Frågestund med rådet

Mwigulu Lameck Nchemba besvarade följande frågor på AVS-rådets vägnar:

| | Fråga 1 från Horst Schnellhardt om situationen i Sydsudan. |
| --- | --- |

Fråga 1 från Horst Schnellhardt om situationen i Sydsudan.

| | Fråga 3 från Mariya Gabriel om att minska mödra- och spädbarnsdödligheten i Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

Fråga 3 från Mariya Gabriel om att minska mödra- och spädbarnsdödligheten i Demokratiska republiken Kongo.

| | Fråga nr 4 från Olle Schmidt om yttrandefrihet i AVS-länderna. |
| --- | --- |

Fråga nr 4 från Olle Schmidt om yttrandefrihet i AVS-länderna.

| | Författarna till frågorna 1, 3 och 4 hade inga följdfrågor. |
| --- | --- |

Författarna till frågorna 1, 3 och 4 hade inga följdfrågor.

| | Författarna till frågorna 2 och 5 var inte närvarande. |
| --- | --- |

Författarna till frågorna 2 och 5 var inte närvarande.

| | Kyriakos Gerontopoulos svarade på Europeiska unionens råds vägnar på följande frågor och följdfrågor: |
| --- | --- |

Kyriakos Gerontopoulos svarade på Europeiska unionens råds vägnar på följande frågor och följdfrågor:

| | Fråga 6 från Horst Schnellhardt om situationen i Sydsudan. |
| --- | --- |

Fråga 6 från Horst Schnellhardt om situationen i Sydsudan.

| | Fråga 7 från Enrique Guerrero Salom om EU:s särskilda representant för Sudan. |
| --- | --- |

Fråga 7 från Enrique Guerrero Salom om EU:s särskilda representant för Sudan.

| | Fråga 8 från Gay Mitchell om konflikten i Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

Fråga 8 från Gay Mitchell om konflikten i Centralafrikanska republiken.

| | Fråga 11 från Jo Leinen (ersatt av Norbert Neuser) om utvecklingsagendan för perioden efter 2015. |
| --- | --- |

Fråga 11 från Jo Leinen (ersatt av Norbert Neuser) om utvecklingsagendan för perioden efter 2015.

| | Fråga 13 från Mariya Gabriel om att minska mödra- och spädbarnsdödligheten i Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

Fråga 13 från Mariya Gabriel om att minska mödra- och spädbarnsdödligheten i Demokratiska republiken Kongo.

| | Fråga 14 från Patrice Tirolien (ersatt av Miguel Ángel Martínez Martínez) om finansiering av utveckling och klimatinsatser. |
| --- | --- |

Fråga 14 från Patrice Tirolien (ersatt av Miguel Ángel Martínez Martínez) om finansiering av utveckling och klimatinsatser.

| | Frågan 15 från James Kembi-Gitura (Kenya) om multinationella företags skatteundandragande. |
| --- | --- |

Frågan 15 från James Kembi-Gitura (Kenya) om multinationella företags skatteundandragande.

| | Författarna till frågorna 6, 13, 14 och 15 hade inga följdfrågor. |
| --- | --- |

Författarna till frågorna 6, 13, 14 och 15 hade inga följdfrågor.

| | Författarna till frågorna 9, 10, 12, 14 och 16 var inte närvarande. |
| --- | --- |

Författarna till frågorna 9, 10, 12, 14 och 16 var inte närvarande.

4.   Diskussion med rådet — ögonkontaktsförfarandet

Följande yttrade sig: Musa Hussein Naib (Eritrea), Laurent N’Gon-Baba (Centralafrikanska republiken) och Mohamed El Moctar Zamel (Mauretanien).

Kyriakos Gerontopoulos noterade ledamöternas positiva inställning till EU:s åtgärder i Centralafrikanska republiken och vädjan om att påskynda insättningen av Eufor CAR-uppdraget. Han framhöll vikten av fria medier som har möjlighet att publicera även sådant som misshagar politikerna. Som svar på oron över stödets absorptionsförmåga och över de tungrodda förfarandena betonade han att kommissionen var i ständig dialog med de stödmottagande länderna och att samarbetet måste bygga på en ömsesidig överenskommelse.

5.   Utmaningar och möjligheter när det gäller att nå utbildnings- och yrkesutbildningsmål i AVS-länderna

Diskussion utan resolution

Alice P. Albright (verkställande direktör för The Global Partnership for Education) redogjorde för krisen i samband med finansieringen av utbildningsväsendet och de ekonomiska och sociala kostnaderna till följd av att bristen på utbildning av god kvalitet.

Följande yttrade sig: Boniface Yehouetome (Benin), Mariya Gabriel, Enrique Guerrero Salom, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Koffi Didier Baudoua-Kouadio (Elfenbenskusten), Musa Hussein Naib (Eritrea), Netty Baldeh (Gambia), Ousmane Kaba (Guinea), Abdikadir Omar Aden (Kenya), Ana Rita Geremias Sithole (Moçambique), Abdourahamane Chegou (Niger), Piet Van Der Walt (Namibia), Kennedy K. Hamudulu (Zambia), Edit Bauer och Luis Riera Figueras (Europeiska kommissionen).

AVS-ledamöterna lyfte fram de insatser som deras länder gjort för att förbättra utbildningen och underströk behovet av att öka investeringarna i yrkesutbildning och i detta sammanhang satsa på att förbättra lärarnas kompetens, öka inskrivningarna genom slopande av avgifter, använda ny teknik och ge eleverna it-kompetens för att göra det lättare för dem att ta sig in på arbetsmarknaden. Ledamöterna talade om att bättre sammankoppla utbildning och integrering på arbetsmarknaden, främja företagande och säkerställa både skolutbildning för att komma till rätta med ojämlikheter och vuxenutbildning för dem som inte erbjudits en god utbildning i sin ungdom.

6.   Läget i WTO-förhandlingarna

Diskussion utan resolution

Yonov Frederick Agah (vice generaldirektör för WTO) redogjorde för ”Balipaketet” om förenklade handelsprocedurer samt jordbruks- och utvecklingsfrågor, vilket man kom överens om vid WTO:s nionde ministerkonferens i december 2013.

Följande yttrade sig: Netty Baldeh (Gambia), Kennedy K. Hamudulu (Zambia), Olle Schmidt, medordförande Fitz A. Jackson, Yonov Frederick Agah och Paolo Garzotti (Europeiska kommissionen).

Några AVS-ledamöter var skeptiska men de flesta talarna välkomnade överenskommelsen liksom även andra delar av ”Balipaketet” som syftar till att öka handeln för att skapa arbetstillfällen och minska fattigdomen. Ledamöterna underströk vikten av att skapa ett mervärde för varor inom AVS-länderna och uppmanade EU:s partner att respektera sina åtaganden att ge adekvat stöd, inklusive handelsbistånd (Aid for Trade).

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.40 och återupptogs kl. 15.00.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Alhaj Muhammad MUMUNI och
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Medordförande | Generalsekreterare |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Alhaj Muhammad MUMUNI och

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Medordförande

Generalsekreterare

ORDFÖRANDE: Louis MICHEL

Medordförande

7.   Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de tre ständiga utskottens rapporter

Medordföranden påminde församlingen om omröstningsförfarandet.

| — | Den globala spridningen av terrorism: internets och de sociala nätverkens roll (ACP-EU/101.544/14/fin.)
  Utskottet för politiska frågor
  Rapport av Moses Kollie (Liberia) och Zita Gurmai
  Antagna ändringsförslag: 1, 2.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Den globala spridningen av terrorism: internets och de sociala nätverkens roll (ACP-EU/101.544/14/fin.)

Utskottet för politiska frågor

Rapport av Moses Kollie (Liberia) och Zita Gurmai

Antagna ändringsförslag: 1, 2.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt.

| — | Regional integrering och modernisering av tullverksamheten för hållbar utveckling i AVS-länderna, i samarbete med EU (ACP-EU/101.547/14/fin.)
  Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel
  Rapport av Piet Van Der Walt (Namibia) och Oldřich Vlasák
  Inga ändringsförslag hade ingetts.
  Resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Regional integrering och modernisering av tullverksamheten för hållbar utveckling i AVS-länderna, i samarbete med EU (ACP-EU/101.547/14/fin.)

Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel

Rapport av Piet Van Der Walt (Namibia) och Oldřich Vlasák

Inga ändringsförslag hade ingetts.

Resolutionen antogs enhälligt.

| — | Utvinning av olja och mineraler på havsbotten inom ramen för en hållbar utveckling (ACP-EU/101.546/14/fin.)
  Utskottet för sociala frågor och miljö
  Rapport av Joe Koim Komun (Papua Nya Guinea) och Christa Klaß
  Inga ändringsförslag hade ingetts.
  Resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Utvinning av olja och mineraler på havsbotten inom ramen för en hållbar utveckling (ACP-EU/101.546/14/fin.)

Utskottet för sociala frågor och miljö

Rapport av Joe Koim Komun (Papua Nya Guinea) och Christa Klaß

Inga ändringsförslag hade ingetts.

Resolutionen antogs enhälligt.

8.   Omröstning om de brådskande resolutionsförslagen

| — | Immigranternas mänskliga, ekonomiska och sociala rättigheter i AVS- och EU-länderna (ACP-EU/101.674/14/fin.)
  Inga ändringsförslag hade ingetts.
  Resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Immigranternas mänskliga, ekonomiska och sociala rättigheter i AVS- och EU-länderna (ACP-EU/101.674/14/fin.)

Inga ändringsförslag hade ingetts.

Resolutionen antogs enhälligt.

| — | Situationen i Centralafrikanska republiken (ACP-EU/101.675/14/fin.)
  Antagna ändringsförslag: 1 muntligt ändringsförslag.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Situationen i Centralafrikanska republiken (ACP-EU/101.675/14/fin.)

Antagna ändringsförslag: 1 muntligt ändringsförslag.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt.

9.   Övriga frågor

Följande yttrade sig: Jacob Oulanyah (Uganda), Mohamed Y Goumaneh (Djibouti), Abdirizak Osman Hassan (Somalia) och Fitz A. Jackson (medordförande).

Ledamöterna begärde att medordförandena i ett uttalande skulle fördöma al-Shabaabs angrepp den 18 mars 2014 mot Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom) och de somaliska nationella styrkorna i Buulo Burto (Somalia).

Ledamöterna tog upp bristen på protokoll- och transporttjänster på flygplatsen i Strasbourg (Frankrike) och svårigheterna med att få Schengenviseringar.

Medordföranden noterade terrordådet, framförde sina kondoleanser till offrens familjer och meddelade att ett uttalande skulle avges när det bringats klarhet i alla omständigheter kring terrordådet. När det gäller Schengenviseringar informerade han församlingen om att den belgiska regeringen hade lovat att underlätta utfärdandet av viseringar och begärt en konsoliderad förteckning över företrädare och personal från AVS som deltar i församlingen. Eftersom vissa länder hade lämnat in mycket omfattande förteckningar hade det ännu inte varit möjligt att lämna in den konsoliderade förteckningen till den belgiska regeringen.

Medordförande Fitz A. Jackson tackade Louis Michel för hans osvikliga och starka stöd och engagemang för AVS–EU-partnerskapet och önskade honom lycka till i valet till Europaparlamentet den 22–25 maj 2014. Medordförande Louis Michel tog avsked av de ledamöter av Europaparlamentet som inte skulle återvända till församlingen. I detta sammanhang nämnde han särskilt Miguel Ángel Martínez Martínez och Olle Schmidt.

10.   Justering av protokollen från sammanträdet på eftermiddagen måndagen den 17 mars 2014 och från sammanträdena på morgonen och eftermiddagen tisdagen den 18 mars 2014

Protokollen justerades.

11.   Datum och plats för den gemensamma parlamentariska församlingens 28:e session

Den gemensamma parlamentariska församlingens 28:e session skulle hållas i Port Vila (Vanuatu) den 1–3 december 2014.

Medordföranden tackade ledamöterna, det gemensamma sekretariatet, tolkarna, de politiska grupperna och all personal för deras arbete under sessionen och i synnerhet talman Schulz för hans ständiga engagemang och stöd för församlingens arbete och för att han bidragit till att detta möte blev lyckat.

(Sammanträdet avslutades kl. 15.35.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Medordförande

Alhaj Muhammad MUMUNI och

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalsekreterare

---

BILAGA I

ALFABETISK FÖRTECKNING ÖVER DEN GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS LEDAMÖTER

| Företrädare för AVS-länderna | Företrädare för Europaparlamentet |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAICA), medordförande | MICHEL, medordförande |
| | |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA OCH BARBUDA | ALVES |
| BAHAMAS | BAUER |
| BARBADOS (vice ordf.) | BEARDER |
| BELIZE | BICEP |
| BENIN | BULLMANN |
| BOTSWANA | CALLANAN |
| BURKINA FASO | CARVALHO |
| BURUNDI | CASA |
| CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN | CASINI |
| COOKÖARNA | CASPARY |
| DJIBOUTI | CASTEX |
| DOMINICA | CHRISTENSEN |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKEN | COELHO |
| ELFENBENSKUSTEN | DE KEYSER |
| ERITREA | DELVAUX |
| ETIOPIEN (vice ordf.) | DE MITA |
| FIJI | DE SARNEZ |
| GABON | DURANT |
| GAMBIA | ENGEL |
| GHANA | ESTARÀS FERRAGUT |
| GRENADA | FERREIRA, Elisa |
| GUINEA | FERREIRA, João |
| GUINEA-BISSAU | FORD |
| GUYANA | GABRIEL |
| HAITI | GAHLER (vice ordf.) |
| JAMAICA | GOERENS (vice ordf.) |
| KAMERUN | GRIESBECK |
| KAP VERDE | GUERRERO SALOM |
| KIRIBATI | HALL |
| KOMORERNA | HÄNDEL |
| KONGO (Demokratiska republiken) (vice ordf.) | HANNAN |
| KONGO (Republiken) | HAUG |
| LESOTHO | JENSEN |
| LIBERIA | JOLY |
| MADAGASKAR | KACZMAREK |
| MALAWI (vice ordf.) | KLAß (vice ordf.) |
| MALI | KORHOLA |
| MARSHALLÖARNA (Republiken) | KUHN |
| MAURETANIEN | KURSKI |
| MAURITIUS | LEGUTKO |
| MIKRONESIEN (Mikronesiska federationen) | LE PEN |
| MOÇAMBIQUE (vice ordf.) | LÓPEZ AGUILAR |
| NAMIBIA | LÖVIN |
| NAURU | McMILLAN-SCOTT |
| NIGER | MANDERS |
| NIGERIA (vice ordf.) | MARTIN |
| NIUE (vice ordf.) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| PALAU | MATO ADROVER |
| PAPUA NYA GUINEA | MAYER |
| RWANDA | MITCHELL |
| SAINT KITTS OCH NEVIS | MIZZI |
| SAINT LUCIA | MOREIRA |
| SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA | NEUSER |
| SAMOA | NICHOLSON (vice ordf.) |
| SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE | OMARJEE (vice ordf.) |
| SENEGAL (vice ordf.) | OUZKÝ (vice ordf.) |
| SEYCHELLERNA | RIVASI (vice ordf.) |
| SIERRA LEONE | ROITHOVÁ |
| SALOMONÖARNA | RONZULLI (vice ordf.) |
| SOMALIA | SCHLYTER |
| SYDAFRIKA | SCHMIDT |
| SURINAM (vice ordf.) | SCHNELLHARDT |
| SWAZILAND | SCOTTÀ |
| TANZANIA | SENYSZYN |
| TCHAD (vice ordf.) | SPERONI (vice ordf.) |
| TOGO | ŠŤASTNÝ (vice ordf.) |
| TONGA (vice ordf.) | STRIFFLER |
| TRINIDAD OCH TOBAGO | STURDY |
| TUVALU | TIROLIEN (vice ordf.) |
| UGANDA | TOIA |
| VANUATU | VAUGHAN (vice ordf.) |
| ZAMBIA | VLASÁK |
| ZIMBABWE | WEBER |
| ÖSTTIMOR | WIELAND |
| | ZANICCHI |
| | ZIMMER |

Företrädare för AVS-länderna

Företrädare för Europaparlamentet

JACKSON (JAMAICA), medordförande

MICHEL, medordförande

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA OCH BARBUDA

ALVES

BAHAMAS

BAUER

BARBADOS (vice ordf.)

BEARDER

BELIZE

BICEP

BENIN

BULLMANN

BOTSWANA

CALLANAN

BURKINA FASO

CARVALHO

BURUNDI

CASA

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

CASINI

COOKÖARNA

CASPARY

DJIBOUTI

CASTEX

DOMINICA

CHRISTENSEN

DOMINIKANSKA REPUBLIKEN

COELHO

ELFENBENSKUSTEN

DE KEYSER

ERITREA

DELVAUX

ETIOPIEN (vice ordf.)

DE MITA

FIJI

DE SARNEZ

GABON

DURANT

GAMBIA

ENGEL

GHANA

ESTARÀS FERRAGUT

GRENADA

FERREIRA, Elisa

GUINEA

FERREIRA, João

GUINEA-BISSAU

FORD

GUYANA

GABRIEL

HAITI

GAHLER (vice ordf.)

JAMAICA

GOERENS (vice ordf.)

KAMERUN

GRIESBECK

KAP VERDE

GUERRERO SALOM

KIRIBATI

HALL

KOMORERNA

HÄNDEL

KONGO (Demokratiska republiken) (vice ordf.)

HANNAN

KONGO (Republiken)

HAUG

LESOTHO

JENSEN

LIBERIA

JOLY

MADAGASKAR

KACZMAREK

MALAWI (vice ordf.)

KLAß (vice ordf.)

MALI

KORHOLA

MARSHALLÖARNA (Republiken)

KUHN

MAURETANIEN

KURSKI

MAURITIUS

LEGUTKO

MIKRONESIEN (Mikronesiska federationen)

LE PEN

MOÇAMBIQUE (vice ordf.)

LÓPEZ AGUILAR

NAMIBIA

LÖVIN

NAURU

McMILLAN-SCOTT

NIGER

MANDERS

NIGERIA (vice ordf.)

MARTIN

NIUE (vice ordf.)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

PALAU

MATO ADROVER

PAPUA NYA GUINEA

MAYER

RWANDA

MITCHELL

SAINT KITTS OCH NEVIS

MIZZI

SAINT LUCIA

MOREIRA

SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA

NEUSER

SAMOA

NICHOLSON (vice ordf.)

SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE

OMARJEE (vice ordf.)

SENEGAL (vice ordf.)

OUZKÝ (vice ordf.)

SEYCHELLERNA

RIVASI (vice ordf.)

SIERRA LEONE

ROITHOVÁ

SALOMONÖARNA

RONZULLI (vice ordf.)

SOMALIA

SCHLYTER

SYDAFRIKA

SCHMIDT

SURINAM (vice ordf.)

SCHNELLHARDT

SWAZILAND

SCOTTÀ

TANZANIA

SENYSZYN

TCHAD (vice ordf.)

SPERONI (vice ordf.)

TOGO

ŠŤASTNÝ (vice ordf.)

TONGA (vice ordf.)

STRIFFLER

TRINIDAD OCH TOBAGO

STURDY

TUVALU

TIROLIEN (vice ordf.)

UGANDA

TOIA

VANUATU

VAUGHAN (vice ordf.)

ZAMBIA

VLASÁK

ZIMBABWE

WEBER

ÖSTTIMOR

WIELAND

ZANICCHI

ZIMMER

UTSKOTTET FÖR POLITISKA FRÅGOR

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABWE), medordförande | CASA, medordförande |
| TOPSOBA (BURKINA FASO), vice ordf. | KORHOLA, vice ordf. |
| WAIS (DJIBOUTI), vice ordf. | CASTEX, vice ordf. |
| | |
| ANTIGUA OCH BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENIN) | CALLANAN |
| KAMERUN | CASINI |
| NGON-BABA (CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN) | DE KEYSER |
| CHANFI (KOMORERNA) | DURANT |
| NDOUANE (REPUBLIKEN KONGO) | FERREIRA, ELISA |
| ZINSOU (ELFENBENSKUSTEN) | GABRIEL |
| VOCEA (FIJI) | GAHLER |
| SEERAJ (GUYANA) | GRIESBECK |
| HAITI | HANNAN |
| PHILIPS (JAMAICA) | HÄNDEL |
| ADEN (KENYA) | KACZMAREK |
| KOLLIE (LIBERIA) | LE PEN |
| MALAWI | LÓPEZ AGUILAR |
| SOUKOUNA (MALI) | MANDERS |
| MARSHALLÖARNA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SITHOLE (MOÇAMBIQUE) | MOREIRA |
| NAURU | NICHOLSON |
| ST VINCENT OCH GRENADINERNA | ROITHOVÁ |
| NZOWA (TANZANIA) | SCHMIDT |
| LAY (ÖSTTIMOR) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| LEUELU (TUVALU) | WIELAND |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

HLONGWANE (ZIMBABWE), medordförande

CASA, medordförande

TOPSOBA (BURKINA FASO), vice ordf.

KORHOLA, vice ordf.

WAIS (DJIBOUTI), vice ordf.

CASTEX, vice ordf.

ANTIGUA OCH BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENIN)

CALLANAN

KAMERUN

CASINI

NGON-BABA (CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN)

DE KEYSER

CHANFI (KOMORERNA)

DURANT

NDOUANE (REPUBLIKEN KONGO)

FERREIRA, ELISA

ZINSOU (ELFENBENSKUSTEN)

GABRIEL

VOCEA (FIJI)

GAHLER

SEERAJ (GUYANA)

GRIESBECK

HAITI

HANNAN

PHILIPS (JAMAICA)

HÄNDEL

ADEN (KENYA)

KACZMAREK

KOLLIE (LIBERIA)

LE PEN

MALAWI

LÓPEZ AGUILAR

SOUKOUNA (MALI)

MANDERS

MARSHALLÖARNA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SITHOLE (MOÇAMBIQUE)

MOREIRA

NAURU

NICHOLSON

ST VINCENT OCH GRENADINERNA

ROITHOVÁ

NZOWA (TANZANIA)

SCHMIDT

LAY (ÖSTTIMOR)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

LEUELU (TUVALU)

WIELAND

UTSKOTTET FÖR EKONOMISK UTVECKLING, FINANSER OCH HANDEL

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| KHAN (Trinidad and Tobago), medordförande | CARVALHO, medordförande |
| | |
| Uganda, vice ordf. | LEGUTKO, vice ordf. |
| Tonga, vice ordf. | ALVES, vice ordf. |
| | |
| BARBADOS | BICEP |
| MOTHALE (BOTSWANA) | BULLMANN |
| KARERWA (BURUNDI) | CASPARY |
| ANDRADE RAMOS (KAP VERDE) | ENGEL |
| WA BASHARA (DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO) | FORD |
| MESSU (EKVATORIALGUINEA) | GOERENS |
| DABA (ETIOPIEN) | GUERRERO SALOM |
| KABA (GUINEA) | JENSEN |
| GUINEA-BISSAU | KUHN |
| KIRIBATI | MARTIN |
| MAMANGY (MADAGASKAR) | MATO ADROVER |
| VAN DER WALT (NAMIBIA) | MAYER |
| AHMED (NIGERIA) | McMILLAN-SCOTT |
| TAGELAGI (NIUE) | MICHEL |
| SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE | MITCHELL |
| SALL (SENEGAL) | MIZZI |
| SALOMONÖARNA | OMARJEE |
| ST KITTS OCH NEVIS | SCHLYTER |
| LONG (ST LUCIA) | ŠŤASTNÝ |
| OMER (SUDAN) | STURDY |
| PANKA (SURINAM) | TIROLIEN |
| DLAMINI (SWAZILAND) | WEBER |
| HAMUDULU (ZAMBIA) | ZANICCHI |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

KHAN (Trinidad and Tobago), medordförande

CARVALHO, medordförande

Uganda, vice ordf.

LEGUTKO, vice ordf.

Tonga, vice ordf.

ALVES, vice ordf.

BARBADOS

BICEP

MOTHALE (BOTSWANA)

BULLMANN

KARERWA (BURUNDI)

CASPARY

ANDRADE RAMOS (KAP VERDE)

ENGEL

WA BASHARA (DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO)

FORD

MESSU (EKVATORIALGUINEA)

GOERENS

DABA (ETIOPIEN)

GUERRERO SALOM

KABA (GUINEA)

JENSEN

GUINEA-BISSAU

KUHN

KIRIBATI

MARTIN

MAMANGY (MADAGASKAR)

MATO ADROVER

VAN DER WALT (NAMIBIA)

MAYER

AHMED (NIGERIA)

McMILLAN-SCOTT

TAGELAGI (NIUE)

MICHEL

SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE

MITCHELL

SALL (SENEGAL)

MIZZI

SALOMONÖARNA

OMARJEE

ST KITTS OCH NEVIS

SCHLYTER

LONG (ST LUCIA)

ŠŤASTNÝ

OMER (SUDAN)

STURDY

PANKA (SURINAM)

TIROLIEN

DLAMINI (SWAZILAND)

WEBER

HAMUDULU (ZAMBIA)

ZANICCHI

UTSKOTTET FÖR SOCIALA FRÅGOR OCH MILJÖ

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| ROGOMBE (Gabon), medordförande | RIVASI, medordförande |
| BALDEH (Gambia), vice ordf. | BAUER, vice ordf. |
| JIMÉNEZ (Dominikanska republiken), vice ordf. | SCHNELLARDT, vice ordf. |
| | |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA) | BEARDER |
| BAHAMAS | CHRISTENSEN |
| PEYREFITTE (BELIZE) | COELHO |
| WEIDOU (TCHAD) | DELVAUX |
| COOKÖARNA | DE MITA |
| DOMINICA | DE SARNEZ |
| ERITREA | ESTARÀS FERRAGUT |
| BAGBIN (GHANA) | FERREIRA, João |
| GRENADA | HALL |
| LESOTHO | HAUG |
| ZAMEL (MAURETANIEN) | JOLY |
| MAURITIUS | KLAß |
| MIKRONESIEN (MIKRONESISKA FEDERATIONEN) | KURSKI |
| CHEGOU (NIGER) | LÖVIN |
| KANAI (PALAU) | NEUSER |
| KOIM (PAPUA NYA GUINEA) | OUZKÝ |
| RWANDA | RONZULLI |
| PURCELL (SAMOA) | SCOTTÀ |
| POOL (SEYCHELLERNA) | SENYSZYN |
| BUNDU (SIERRA LEONE) | TOIA |
| HASSAN (SOMALIA) | VAUGHAN |
| SYDAFRIKA | VLASÁK |
| LENGKON (VANUATU) | ZIMMER |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

ROGOMBE (Gabon), medordförande

RIVASI, medordförande

BALDEH (Gambia), vice ordf.

BAUER, vice ordf.

JIMÉNEZ (Dominikanska republiken), vice ordf.

SCHNELLARDT, vice ordf.

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

BEARDER

BAHAMAS

CHRISTENSEN

PEYREFITTE (BELIZE)

COELHO

WEIDOU (TCHAD)

DELVAUX

COOKÖARNA

DE MITA

DOMINICA

DE SARNEZ

ERITREA

ESTARÀS FERRAGUT

BAGBIN (GHANA)

FERREIRA, João

GRENADA

HALL

LESOTHO

HAUG

ZAMEL (MAURETANIEN)

JOLY

MAURITIUS

KLAß

MIKRONESIEN (MIKRONESISKA FEDERATIONEN)

KURSKI

CHEGOU (NIGER)

LÖVIN

KANAI (PALAU)

NEUSER

KOIM (PAPUA NYA GUINEA)

OUZKÝ

RWANDA

RONZULLI

PURCELL (SAMOA)

SCOTTÀ

POOL (SEYCHELLERNA)

SENYSZYN

BUNDU (SIERRA LEONE)

TOIA

HASSAN (SOMALIA)

VAUGHAN

SYDAFRIKA

VLASÁK

LENGKON (VANUATU)

ZIMMER

---

BILAGA II

NÄRVARO UNDER SESSIONEN I STRASBOURG (FRANKRIKE) DEN 17–19 MARS 2014

| (Kenya), medordförande | MICHEL, medordförande |
| --- | --- |
| | |
| FONTES PEREIRA (Angola) | BAUER (1)
   (3) |
| FORBES (Bahamas) | BEARDER (1) |
| MOTLHALE (Botswana) | BINEV (1) |
| TAPSOBA (Burkina Faso) | CASHMAN. (1)
   (2)(för TOIA, P.) |
| MO-MAMO KARERWA (Burundi) | CHRYSOGELOS (2) |
| GBERI (Kamerun) | GABRIEL |
| ANDRADE RAMOS (Kap Verde) | GAHLER (VP) |
| NGON-BABA (Centralafrikanska republiken) | GRIESBECK (2) |
| ALI ABAKAR (Tchad) (vice ordf.) | GUERRERO SALOM (3) |
| MABAYA (Demokratiska republiken Kongo) (vice ordf.) | HAUG |
| NDOUNE (Republiken Kongo) | KLAß (vice ordf.) |
| TOURE (Elfenbenskusten) | MARTÍNEZ MARTÌNEZ (1) |
| WAIS (Djibouti) | MAYER |
| DAGO (Etiopien) (vice ordf.) | MITCHELL |
| VOCEA (Fiji) | NEUSER |
| ROGOMBE (Gabon) | SCHMIDT |
| BALDEH (Gambia) | SCHNELLHARDT |
| BAGBIN (Ghana) | STASTNY (vice ordf.) |
| KABA (Guinea) | STRIFFLER |
| PHILLIPS (Jamaica) | ZABORSKA (3) |
| ADEN (Kenya) | |
| KOLLIE (Liberia) | |
| MAMANGY (Madagaskar) | |
| SOUKOUNA (Mali) | |
| ZAMEL (Mauretanien) | |
| SITHOLE (Moçambique) (vice ordf.) | |
| CHEGOU (Niger) | |
| AHMED (Nigeria) (vice ordf.) | |
| TAGELAGI (Niue) (vice ordf.) | |
| KOMUN (Papua Nya Guinea) | |
| UWIMANIMPAYE (Rwanda) | |
| SALL (Senegal) (vice ordf.) | |
| POOL (Seychellerna) | |
| BUNDU (Sierra Leone) | |
| HASSAN (Somalia) | |
| ROTHKEGEL (Sydafrika) | |
| PANKA (Surinam) (vice ordf.) | |
| DLAMINI (Swaziland) | |
| NZOWA (Tanzania) | |
| LAY (Östtimor) | |
| TIGNOKPA (Togo) | |
| TAIONE (Tonga) (vice ordf.) | |
| KHAN (Trinidad och Tobago) | |
| OULANYAH (Uganda) | |
| HAMUDULU (Zambia) | |
| HLONGWANE (Zimbabwe) | |
| (*) | Landet företräddes av en person som inte är parlamentsledamot. |

(Kenya), medordförande

MICHEL, medordförande

FONTES PEREIRA (Angola)

BAUER (1)
   (3)

FORBES (Bahamas)

BEARDER (1)

MOTLHALE (Botswana)

BINEV (1)

TAPSOBA (Burkina Faso)

CASHMAN. (1)
   (2)(för TOIA, P.)

MO-MAMO KARERWA (Burundi)

CHRYSOGELOS (2)

GBERI (Kamerun)

GABRIEL

ANDRADE RAMOS (Kap Verde)

GAHLER (VP)

NGON-BABA (Centralafrikanska republiken)

GRIESBECK (2)

ALI ABAKAR (Tchad) (vice ordf.)

GUERRERO SALOM (3)

MABAYA (Demokratiska republiken Kongo) (vice ordf.)

HAUG

NDOUNE (Republiken Kongo)

KLAß (vice ordf.)

TOURE (Elfenbenskusten)

MARTÍNEZ MARTÌNEZ (1)

WAIS (Djibouti)

MAYER

DAGO (Etiopien) (vice ordf.)

MITCHELL

VOCEA (Fiji)

NEUSER

ROGOMBE (Gabon)

SCHMIDT

BALDEH (Gambia)

SCHNELLHARDT

BAGBIN (Ghana)

STASTNY (vice ordf.)

KABA (Guinea)

STRIFFLER

PHILLIPS (Jamaica)

ZABORSKA (3)

ADEN (Kenya)

KOLLIE (Liberia)

MAMANGY (Madagaskar)

SOUKOUNA (Mali)

ZAMEL (Mauretanien)

SITHOLE (Moçambique) (vice ordf.)

CHEGOU (Niger)

AHMED (Nigeria) (vice ordf.)

TAGELAGI (Niue) (vice ordf.)

KOMUN (Papua Nya Guinea)

UWIMANIMPAYE (Rwanda)

SALL (Senegal) (vice ordf.)

POOL (Seychellerna)

BUNDU (Sierra Leone)

HASSAN (Somalia)

ROTHKEGEL (Sydafrika)

PANKA (Surinam) (vice ordf.)

DLAMINI (Swaziland)

NZOWA (Tanzania)

LAY (Östtimor)

TIGNOKPA (Togo)

TAIONE (Tonga) (vice ordf.)

KHAN (Trinidad och Tobago)

OULANYAH (Uganda)

HAMUDULU (Zambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

(*)

Landet företräddes av en person som inte är parlamentsledamot.

Övriga:

ANGOLA

XIRIMBIMBI

TEIXEIRA

da CRUZ

AFONSO

NGOMA

CORDEIRO

JAIME

dos SANTOS

BAHAMAS

JACKSON

BARBADOS

BRATHWAITE

BENIN

TODJINOU

DAYORI

HOUNGNIGBO

BOTON

OGUIDAN

BOTSWANA

MANGOLE

SEEKETSO

SAUBI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO ZARE

DOAMBA

BAKIO

BURUNDI

MWIDOGO

NIYUNGEKO

MASUDI

BUCUMI

HABARUGIRA

BAZONYICA

NIYUBAHWE

Jean KAREKEZI

KAMERUN

NAAH ONDOUA

TCHATCHOUNG

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

NGAYAP

MBASSA NDINE

ELOUMBA MEDJO

DAOUDA

MBANG EKOUTOU

CENTRALAFRIKANSKA REPUBIKEN

NOUGANGA

TCHAD

ADJI

TEKILO

DINGAOMAIBE

MOG-NANGAR

AFFONO

GUELPINA

KOMORERNA

MOHAMED

DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO

MABAYA GIZI AMINE

MUTIRI wa BASHARA

MOLIWA MOLEKO

KONDE VILA-ki-KAKANDA

BASIALA MAKA

KABAMBA WA UMBA

OTSHUMAMPITA ALOKI

EBUA LIHAU

KABWE

VUDISA MBOMGOMPASI

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

LUKUKA

REPUBLIKEN KONGO

NDINGA MAKANDA

LIKIBI

DOUMA

NGAMELLA

ELFENBENSKUSTEN

ZINSOU

BAUDOUA-KOUADIO

TOURE

SANGANOKO

DJIBOUTI

GOUMANEH

HASSAN

SAID

BOURHAN ALI

EKVATORIALGUINEA

MOHABA MESSU

TORAO OYO

OBAMA NSUE MENGUE

NGUEMA MANANA

NCHAMA ELA

CHEVOLA BOMALA

ERITREA

TEKLE

ETIOPIEN

DABA WAKJIRA

DESTA

GABON

MILEBOU AUBUSSON MANGOUALA

MOMBO

RISSONGA

LOUNDOU

GAMBIA

SILLAH

NJIE

KEBBEH

CAMARA

GHANA

ASAMOAH

SARKU

OSEI-MENSAH

GUINEA

SYLLA

DIALLO

SYLLA

DIALLO

GROVOGUI

KENYA

KEMBI GITURA

JOHNSON

NJIRU

KARWITHA

NDINDIRI

LESOTHO

MAHASE-MOILOA

KOTO

MAPHIKE

MOQOLO

MALI

CISSE

HAMATOU

HAIDARA Aïchata CISSE

DIARRASSOUBA

TIMBINE

DIALLO

DIALLO

MAURETANIEN

EL MOKHTAR

WANE

MARRAKCHY

MINT HAMA OULD GHRIB

MOÇAMBIQUE

MALENDZA

MANUEL

DAVA

MATE

NAMIBIA

NAHOLO

NGHILEEDELE

MUCHILA

NIGER

ILLO

OUSMANE

TONDY

MAINA

IBRAHIM

ISSAKOU

CAZALICA

NIGERIA

MADWATTE

IBRAHIM

NSIEGBE

OKORIE

DALHATU

BURAIMO

MAIKASUWA

AUDU

AKPAN

ABDULLAHI

ALHASSAN

PAPUA NYA GUINEA

KALINOE, CSM CBE

BALANGETUMA

ME’ALIN

RWANDA

RUGEMA

SENEGAL

TALL

FALL

LO

DIALLO

SECK

SAMBOU

SEYCHELLERNA

FOCK TAVE

VEL

SAMSON

SIERRA LEONE

SORIE

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SOMALIA

HASSAN

SYDAFRIKA

ROTHKEGEL

SWART

SUDAN

HASSABELRASOUL

ABDELMAGID

OMER

MOHAMED

OSMAN

SURINAM

TJIN A TSOI

WANGSABESARI

NELSON

NAAR

SWAZILAND

NHLEKO

TANZANIA

ZUNGU

MWANJELWA

THOMAS

MARWA

MBISE

YAKUBU

NZOWA

ÖSTTIMOR

BRANCO

SANTOS

FILIPE

MARTINS

TRINIDAD OCH TOBAGO

KING-ROUSSEAU

JOSEPH

EDWARDS

UGANDA

BWAMBALE

AKOL

TANNA

MDHVANI

KIBIRIGE

KAWEESA

KAGORO

VANUATU

JOY

ZAMBIA

KABWE

NGULUBE

MUBANGA

ZIMBABWE

CHIKWINYA

MAHLANGU

CHIPARE

JURU

MASARA

AVS-MINISTERRÅDET

Mwigulu LAMECK NCHEMBA, biträdande finansminister (Tanzania)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

Kyriakos GERONTOPOULOS, biträdande utrikesminister (Grekland)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Andris PIEBALGS, kommissionsledamot med ansvar för utveckling

EUROPEISKA UTRIKESTJÄNSTEN

COSTA PEREIRA, avdelningschef, panafrikanska frågor

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

VERBOVEN

AFRIKANSKA UNIONEN

IGUEH

ECOWAS

KABORE

AVS-SEKRETARIATET

MUMUNI, generalsekreterare

EU-SEKRETARIATET

AGUIRIANO NALDA, generalsekreterare

---

(1)  Närvarande den 17 mars 2014

(2)  Närvarande den 18 mars 2014

(3)  Närvarande den 19 mars 2014

---

BILAGA III

ACKREDITERING AV ICKE-PARLAMENTARISKA DELEGATER

Fiji

Peceli Vuniwaqa Vocea

Ambassadör för Fijis delegation

---

BILAGA IV

ANTAGNA TEXTER

RESOLUTION (1)

om terrorismens globala spridning: internets och de sociala nätverkens roll

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sammanträdet i Strasbourg (Frankrike) den 17–19 mars 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sammanträdet i Strasbourg (Frankrike) den 17–19 mars 2014,

| — | med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet (Cotonouavtalet), särskilt artikel 11A, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet (Cotonouavtalet), särskilt artikel 11A,

| — | med beaktande av OAU:s konvention om förebyggande av och kamp mot terrorism, som antogs 1999, och handlingsplanen för förebyggande av och kamp mot terrorism i Afrika från det mellanstatliga högnivåmötet inom Afrikanska unionen, som antogs 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OAU:s konvention om förebyggande av och kamp mot terrorism, som antogs 1999, och handlingsplanen för förebyggande av och kamp mot terrorism i Afrika från det mellanstatliga högnivåmötet inom Afrikanska unionen, som antogs 2002,

| — | med beaktande av OSSE:s ministerråds beslut nr 3/04 och 7/06 om bekämpning av internetanvändning för terrorismändamål, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OSSE:s ministerråds beslut nr 3/04 och 7/06 om bekämpning av internetanvändning för terrorismändamål,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1373 (2001), 1566 (2004) och 1624 (2005), som omfattar de väsentliga delarna i den internationella rättsliga ramen för terrorismbekämpning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1373 (2001), 1566 (2004) och 1624 (2005), som omfattar de väsentliga delarna i den internationella rättsliga ramen för terrorismbekämpning,

| — | med beaktande av FN:s globala strategi för terrorismbekämpning, som antogs den 8 september 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s globala strategi för terrorismbekämpning, som antogs den 8 september 2006,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för politiska frågor (ACP-EU/101.544/14/A/fin), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för politiska frågor (ACP-EU/101.544/14/A/fin), och av följande skäl:

| A. | Terroristhoten runt om i världen fortsätter, särskilt i AVS-länderna och EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

A.

Terroristhoten runt om i världen fortsätter, särskilt i AVS-länderna och EU:s medlemsstater.

| B. | Strategier och åtgärder mot terrorism kan endast vara effektiva om de genomförs i enlighet med internationell rätt, särskilt internationell människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

B.

Strategier och åtgärder mot terrorism kan endast vara effektiva om de genomförs i enlighet med internationell rätt, särskilt internationell människorättslagstiftning.

| C. | Spridningen av terrorism gynnas av internet och sociala medier, eftersom terroristnätverkens struktur, metoder och finansieringssätt har blivit mer komplexa och svåra att upptäcka. |
| --- | --- |

C.

Spridningen av terrorism gynnas av internet och sociala medier, eftersom terroristnätverkens struktur, metoder och finansieringssätt har blivit mer komplexa och svåra att upptäcka.

| D. | Internet och sociala medier är verktyg som kan användas både i terroristsyfte och för att bekämpa terrorism. Internet får inte ses som ett hot i sig. |
| --- | --- |

D.

Internet och sociala medier är verktyg som kan användas både i terroristsyfte och för att bekämpa terrorism. Internet får inte ses som ett hot i sig.

| E. | Den nya formen av terrorism riktas mot IT-tjänster, särskilt offentliga organ, och kallas ”cyberterrorism”. |
| --- | --- |

E.

Den nya formen av terrorism riktas mot IT-tjänster, särskilt offentliga organ, och kallas ”cyberterrorism”.

| F. | Internet och sociala nätverk, t.ex. Facebook, Linkedin, Viadeo, Twitter och YouTube, används i allt större utsträckning av terroristorganisationer för att rekrytera, finansiera och utbilda internetanvändare och för att få dem att sprida terrorism och begå terroristhandlingar. |
| --- | --- |

F.

Internet och sociala nätverk, t.ex. Facebook, Linkedin, Viadeo, Twitter och YouTube, används i allt större utsträckning av terroristorganisationer för att rekrytera, finansiera och utbilda internetanvändare och för att få dem att sprida terrorism och begå terroristhandlingar.

| G. | Internet är ett internationellt nätverk som möjliggör snabb kommunikation och erbjuder ett obegränsat utrymme för informationsutbyte utan censur. Dessutom är internet ett kraftfullt verktyg för att utöva utpressning mot och påtryckningar på den internationella opinionen genom att sprida bilder på hur personer som tagits som gisslan avrättas eller misshandlas. |
| --- | --- |

G.

Internet är ett internationellt nätverk som möjliggör snabb kommunikation och erbjuder ett obegränsat utrymme för informationsutbyte utan censur. Dessutom är internet ett kraftfullt verktyg för att utöva utpressning mot och påtryckningar på den internationella opinionen genom att sprida bilder på hur personer som tagits som gisslan avrättas eller misshandlas.

| H. | Genom cyberterrorism kan terroristgrupper knyta nya och upprätthålla befintliga kontakter utan att behöva möta fysiska hinder i form av gränser, vilket därmed minskar deras behov av baser eller fristäder i länderna. Terrorismens gränsöverskridande karaktär kräver att länderna samordnar sina insatser mot detta gissel. |
| --- | --- |

H.

Genom cyberterrorism kan terroristgrupper knyta nya och upprätthålla befintliga kontakter utan att behöva möta fysiska hinder i form av gränser, vilket därmed minskar deras behov av baser eller fristäder i länderna. Terrorismens gränsöverskridande karaktär kräver att länderna samordnar sina insatser mot detta gissel.

| I. | Terrorister använder sig i allt högre grad av ny informationsteknik för att sprida videoinspelningar i syfte att förmedla sin ideologi, sprida rädsla bland allmänheten, hitta, rekrytera och radikalisera potentiella anhängare för att göra dem till framtida krigare, samla in och överföra medel samt organisera eller uppmana till terrorhandlingar. |
| --- | --- |

I.

Terrorister använder sig i allt högre grad av ny informationsteknik för att sprida videoinspelningar i syfte att förmedla sin ideologi, sprida rädsla bland allmänheten, hitta, rekrytera och radikalisera potentiella anhängare för att göra dem till framtida krigare, samla in och överföra medel samt organisera eller uppmana till terrorhandlingar.

| J. | Dessutom använder sig terroristorganisationer ofta av internet och sociala medier för att hålla kontakt med varandra och med sina operativa infrastrukturer som ofta är mycket långt ifrån varandra, för att sprida kunskap om tillverkning av bomber och robotar och för att samla in gåvor. |
| --- | --- |

J.

Dessutom använder sig terroristorganisationer ofta av internet och sociala medier för att hålla kontakt med varandra och med sina operativa infrastrukturer som ofta är mycket långt ifrån varandra, för att sprida kunskap om tillverkning av bomber och robotar och för att samla in gåvor.

| K. | Användningen av internet och sociala medier i terroristsyfte främjas av det faktum att de demokratiska länderna ofta tvekar att agera eftersom de vill värna yttrandefriheten och är obenägna att vidta effektiva åtgärder mot de webbplatser som propagerar för radikala ideologier och förespråkar intolerans, hat och våld. |
| --- | --- |

K.

Användningen av internet och sociala medier i terroristsyfte främjas av det faktum att de demokratiska länderna ofta tvekar att agera eftersom de vill värna yttrandefriheten och är obenägna att vidta effektiva åtgärder mot de webbplatser som propagerar för radikala ideologier och förespråkar intolerans, hat och våld.

| L. | Det finns flera socioekonomiska och politiska faktorer, t.ex. fattigdom, ungdomsarbetslöshet, isolering och utestängning från samhället, brist på utbildning, sociala orättvisor, konflikter och bristande styrning, som kan utgöra en grogrund för radikalisering. |
| --- | --- |

L.

Det finns flera socioekonomiska och politiska faktorer, t.ex. fattigdom, ungdomsarbetslöshet, isolering och utestängning från samhället, brist på utbildning, sociala orättvisor, konflikter och bristande styrning, som kan utgöra en grogrund för radikalisering.

| M. | Terrorism i alla dess former och yttringar är ett av de allvarligaste hoten mot freden och säkerheten i världen och måste därför bekämpas med alla medel, i enlighet med FN-stadgan, internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

M.

Terrorism i alla dess former och yttringar är ett av de allvarligaste hoten mot freden och säkerheten i världen och måste därför bekämpas med alla medel, i enlighet med FN-stadgan, internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt.

| N. | I FN:s säkerhetsråds resolution 1624 (2005) uppmanas länderna att, i överensstämmelse med sina förpliktelser enligt internationell rätt, vidta alla nödvändiga och lämpliga åtgärder för att i lag förbjuda anstiftan till terroristhandlingar och förhindra anstiftan till sådana handlingar. |
| --- | --- |

N.

I FN:s säkerhetsråds resolution 1624 (2005) uppmanas länderna att, i överensstämmelse med sina förpliktelser enligt internationell rätt, vidta alla nödvändiga och lämpliga åtgärder för att i lag förbjuda anstiftan till terroristhandlingar och förhindra anstiftan till sådana handlingar.

| O. | Det är viktigt att återigen betona ländernas åtaganden att, i enlighet med FN:s globala strategi för terrorismbekämpning, samordna sina ansträngningar på internationell och regional nivå för att bekämpa terrorism i alla dess former och yttringar på internet och att använda internet som ett verktyg för att motarbeta terrorism. |
| --- | --- |

O.

Det är viktigt att återigen betona ländernas åtaganden att, i enlighet med FN:s globala strategi för terrorismbekämpning, samordna sina ansträngningar på internationell och regional nivå för att bekämpa terrorism i alla dess former och yttringar på internet och att använda internet som ett verktyg för att motarbeta terrorism.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att fullgöra sina skyldigheter enligt FN:s säkerhetsråds resolutioner 1373, 1566 och 1624. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att fullgöra sina skyldigheter enligt FN:s säkerhetsråds resolutioner 1373, 1566 och 1624.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar med kraft AVS-länderna och EU:s medlemsstater att till fullo samarbeta med FN:s kommitté mot terrorism (CTC), som inrättades genom resolution 1373 (2001), och den kommitté som inrättades genom resolution 1540 (2004), och uppmanar samtidigt dessa organ att stärka sitt ömsesidiga samarbete. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar med kraft AVS-länderna och EU:s medlemsstater att till fullo samarbeta med FN:s kommitté mot terrorism (CTC), som inrättades genom resolution 1373 (2001), och den kommitté som inrättades genom resolution 1540 (2004), och uppmanar samtidigt dessa organ att stärka sitt ömsesidiga samarbete.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med kraft AVS-länderna och EU:s medlemsstater att samarbeta för att höja beredskapen mot terroristorganisationernas verksamhet. Församlingen uppmanar också AVS-länderna och EU:s medlemsstater att hitta nya sätt att samarbeta på för att förhindra terroristdåd, och därigenom främja effektiva åtgärder mot terrorism, genom att framför allt erbjuda informationsutbyte genom de rätta formella kommunikationskanalerna. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med kraft AVS-länderna och EU:s medlemsstater att samarbeta för att höja beredskapen mot terroristorganisationernas verksamhet. Församlingen uppmanar också AVS-länderna och EU:s medlemsstater att hitta nya sätt att samarbeta på för att förhindra terroristdåd, och därigenom främja effektiva åtgärder mot terrorism, genom att framför allt erbjuda informationsutbyte genom de rätta formella kommunikationskanalerna.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de AVS-länder och EU-medlemsstater som ännu inte har gjort det att inrätta enheter inom sina regeringar för att förhindra och bekämpa en mångfacetterad terrorism och för att förbättra samarbetet mellan avdelningarna och bevara kontakterna med internationella, regionala och subregionala kontaktpunkter, och samtidigt garantera medborgarnas rätt till yttrandefrihet, en stabil demokratisk opposition och debatt. Länderna uppmanas dessutom att öka sin kapacitet för nätövervakning, även genom ett nära samarbete med de universitet som utbildar specialister på detta område. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de AVS-länder och EU-medlemsstater som ännu inte har gjort det att inrätta enheter inom sina regeringar för att förhindra och bekämpa en mångfacetterad terrorism och för att förbättra samarbetet mellan avdelningarna och bevara kontakterna med internationella, regionala och subregionala kontaktpunkter, och samtidigt garantera medborgarnas rätt till yttrandefrihet, en stabil demokratisk opposition och debatt. Länderna uppmanas dessutom att öka sin kapacitet för nätövervakning, även genom ett nära samarbete med de universitet som utbildar specialister på detta område.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och internationella organisationer såsom kommittén mot terrorism (CTC), Interpol, FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC) och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) att ge AVS-länderna det stöd som krävs för att stärka sin kapacitet att förhindra och bekämpa terrorism. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Europeiska kommissionen och internationella organisationer såsom kommittén mot terrorism (CTC), Interpol, FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC) och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) att ge AVS-länderna det stöd som krävs för att stärka sin kapacitet att förhindra och bekämpa terrorism.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att utbyta information om användningen av internet i terroristsyfte och att samarbeta för att utveckla effektiva metoder för bekämpning av detta hot. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att utbyta information om användningen av internet i terroristsyfte och att samarbeta för att utveckla effektiva metoder för bekämpning av detta hot.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser övervakning av webbplatser som manar till hat och sprider idéer om terrorism samt information och underrättelser om terroristhandlingar och terroristverksamhet och vill att denna övervakning ska vara transparent och att de uppgifter som samlas in ska skyddas. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser övervakning av webbplatser som manar till hat och sprider idéer om terrorism samt information och underrättelser om terroristhandlingar och terroristverksamhet och vill att denna övervakning ska vara transparent och att de uppgifter som samlas in ska skyddas.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att internet är ett mycket värdefullt verktyg som medborgarna kan använda för att uttrycka och hävda sina åsikter, få tillgång till information och hävda sina rättigheter, och att internet är ett utmärkt kommunikationsmedel och ett sätt att lära känna andra kulturer och främja den personliga utvecklingen. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att internet är ett mycket värdefullt verktyg som medborgarna kan använda för att uttrycka och hävda sina åsikter, få tillgång till information och hävda sina rättigheter, och att internet är ett utmärkt kommunikationsmedel och ett sätt att lära känna andra kulturer och främja den personliga utvecklingen.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att anta lagstiftning i syfte att införa effektiva, transparenta och demokratiska förfaranden för att snabbt kunna stänga webbplatser som tjänar terroristers syften. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att anta lagstiftning i syfte att införa effektiva, transparenta och demokratiska förfaranden för att snabbt kunna stänga webbplatser som tjänar terroristers syften.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att det inte räcker med att anta lagstiftning för att bekämpa spridningen av terrorism via internet och sociala medier, med tanke på svårigheten att genomföra denna lagstiftning på nätet. Församlingen uppmanar därför AVS-länderna och EU:s medlemsstater att inrikta sig på förebyggande åtgärder och information, särskilt för unga, för att de ska bli ansvarsfulla och välinformerade användare, men även för personer som arbetar direkt eller indirekt med nationell säkerhet, vars personuppgifter, som lagts ut på internet, kan användas i terroristsyfte. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att det inte räcker med att anta lagstiftning för att bekämpa spridningen av terrorism via internet och sociala medier, med tanke på svårigheten att genomföra denna lagstiftning på nätet. Församlingen uppmanar därför AVS-länderna och EU:s medlemsstater att inrikta sig på förebyggande åtgärder och information, särskilt för unga, för att de ska bli ansvarsfulla och välinformerade användare, men även för personer som arbetar direkt eller indirekt med nationell säkerhet, vars personuppgifter, som lagts ut på internet, kan användas i terroristsyfte.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna, EU:s medlemsstater och kommissionen att samarbeta med de största internetföretagen för att hitta sätt att bekämpa användningen av internet i terroristsyfte och att övervaka, men också förhindra, rekryteringen av användare, och samtidigt respektera de enskildas rätt till integritet och yttrandefrihet. Församlingen påpekar att stater och internationella organisationer också har möjlighet att i större utsträckning använda internet och sociala medier för att skapa en motrörelse, i syfte att bekämpa radikalisering. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna, EU:s medlemsstater och kommissionen att samarbeta med de största internetföretagen för att hitta sätt att bekämpa användningen av internet i terroristsyfte och att övervaka, men också förhindra, rekryteringen av användare, och samtidigt respektera de enskildas rätt till integritet och yttrandefrihet. Församlingen påpekar att stater och internationella organisationer också har möjlighet att i större utsträckning använda internet och sociala medier för att skapa en motrörelse, i syfte att bekämpa radikalisering.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna att utöva en strikt tillsyn för att se till att gåvor till välgörenhetsorganisationer och sociala organisationer inte används för att finansiera terroristverksamhet. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna att utöva en strikt tillsyn för att se till att gåvor till välgörenhetsorganisationer och sociala organisationer inte används för att finansiera terroristverksamhet.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar samtliga stater att samarbeta förbehållslöst när det gäller åtgärder för att bekämpa terrorism i enlighet med deras förpliktelser enligt internationell rätt. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar samtliga stater att samarbeta förbehållslöst när det gäller åtgärder för att bekämpa terrorism i enlighet med deras förpliktelser enligt internationell rätt.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar behöriga internationella, regionala och subregionala organisationer att utöka sitt internationella samarbete för terrorismbekämpning och att stärka sina förbindelser med FN, och särskilt dess kommitté mot terrorism, för att underlätta en fullständig tillämpning av resolution 1373 (2001) utan dröjsmål. Församlingen uppmuntrar EU:s medlemsstater och AVS-länderna att ha fortsatt regelbunden kontakt med och bjuda in FN:s särskilda rapportör för terrorismbekämpning och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar behöriga internationella, regionala och subregionala organisationer att utöka sitt internationella samarbete för terrorismbekämpning och att stärka sina förbindelser med FN, och särskilt dess kommitté mot terrorism, för att underlätta en fullständig tillämpning av resolution 1373 (2001) utan dröjsmål. Församlingen uppmuntrar EU:s medlemsstater och AVS-länderna att ha fortsatt regelbunden kontakt med och bjuda in FN:s särskilda rapportör för terrorismbekämpning och mänskliga rättigheter.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att programmen för bekämpning av fattigdom och marginalisering och för främjande av konfliktlösning måste stärkas ytterligare för att minska den växande sårbarheten inom vissa samhällsgrupper som annars i ren desperation kan sätta sin tilltro till extremistiska gruppers propaganda och predikande. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att programmen för bekämpning av fattigdom och marginalisering och för främjande av konfliktlösning måste stärkas ytterligare för att minska den växande sårbarheten inom vissa samhällsgrupper som annars i ren desperation kan sätta sin tilltro till extremistiska gruppers propaganda och predikande.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla offentliga och privata audiovisuella organ att låta sin produktion inbegripa innehåll som syftar till att informera allmänheten om farorna med den propaganda som radikala grupper sprider och att bekämpa de destruktiva och extremistiska idéer som är förenade med denna. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla offentliga och privata audiovisuella organ att låta sin produktion inbegripa innehåll som syftar till att informera allmänheten om farorna med den propaganda som radikala grupper sprider och att bekämpa de destruktiva och extremistiska idéer som är förenade med denna.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Afrikanska unionen, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa samt regionala organisationer i AVS-länderna. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Afrikanska unionen, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa samt regionala organisationer i AVS-länderna.

RESOLUTION (2)

om den regionala integrationen och moderniseringen av tullsystemet för en hållbar utveckling i AVS-länderna, i samarbete med EU

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sammanträdet i Strasbourg (Frankrike) den 17–19 mars 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sammanträdet i Strasbourg (Frankrike) den 17–19 mars 2014,

| — | med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet), särskilt artiklarna 36 och 37, och ändringarna av Cotonouavtalet 2005 (3) och 2010 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet), särskilt artiklarna 36 och 37, och ändringarna av Cotonouavtalet 2005 (3) och 2010 (4),

| — | med beaktande av FN:s millennieförklaring av den 18 september 2000, där världssamfundet gemensamt fastställer millennieutvecklingsmålen för utveckling i syfte att utrota fattigdomen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millennieförklaring av den 18 september 2000, där världssamfundet gemensamt fastställer millennieutvecklingsmålen för utveckling i syfte att utrota fattigdomen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (COM(2011)0637), och ”Det framtida upplägget för budgetstödet från EU till tredjeländer” (COM(2011)0638), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (COM(2011)0637), och ”Det framtida upplägget för budgetstödet från EU till tredjeländer” (COM(2011)0638),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om genomförandet av elfte Europeiska utvecklingsfonden (COM(2013)0445), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om genomförandet av elfte Europeiska utvecklingsfonden (COM(2013)0445),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1528/2007 av den 20 december 2007 om tillämpning av de ordningar som ska tillämpas på produkter med ursprung i vissa stater som ingår i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) enligt avtal om att sluta ekonomiska partnerskapsavtal eller som leder till att sådana partnerskapsavtal sluts (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1528/2007 av den 20 december 2007 om tillämpning av de ordningar som ska tillämpas på produkter med ursprung i vissa stater som ingår i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) enligt avtal om att sluta ekonomiska partnerskapsavtal eller som leder till att sådana partnerskapsavtal sluts (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 732/2008 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 732/2008 (6),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1207/2001 av den 11 juni 2001 om förfaranden för att i enlighet med bestämmelserna om förmånshandel mellan Europeiska gemenskapen och vissa länder underlätta utfärdande av varucertifikat EUR.1, upprättande av fakturadeklarationer och EUR.2-formulär och utfärdande av vissa tillstånd för ekonomiska aktörer att fungera som godkända exportörer och om upphävande av förordning (EEG) nr 3351/83 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1207/2001 av den 11 juni 2001 om förfaranden för att i enlighet med bestämmelserna om förmånshandel mellan Europeiska gemenskapen och vissa länder underlätta utfärdande av varucertifikat EUR.1, upprättande av fakturadeklarationer och EUR.2-formulär och utfärdande av vissa tillstånd för ekonomiska aktörer att fungera som godkända exportörer och om upphävande av förordning (EEG) nr 3351/83 (7),

| — | med beaktande av gemenskapens riktlinjer för tillämpningen i gemenskapen av bestämmelser om ursprungsintygs giltighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av gemenskapens riktlinjer för tillämpningen i gemenskapen av bestämmelser om ursprungsintygs giltighet,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om villkor, inom ramen för förmånsordningar, för att informera ekonomiska aktörer och medlemsstaternas förvaltningar om fall av rimliga tvivel rörande varors ursprung (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om villkor, inom ramen för förmånsordningar, för att informera ekonomiska aktörer och medlemsstaternas förvaltningar om fall av rimliga tvivel rörande varors ursprung (8),

| — | med beaktande av Världsbankens handbok från 2005 om modernisering av tullsystemet (fransk version, 2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världsbankens handbok från 2005 om modernisering av tullsystemet (fransk version, 2007),

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling (9),

| — | med beaktande av FN:s koder för handels- och transportplatser (UN/LOCODE) och de årliga uppdateringarna av dessa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s koder för handels- och transportplatser (UN/LOCODE) och de årliga uppdateringarna av dessa,

| — | med beaktande av Customs Quick Tool HS codes for Screening of ODS (tullens snabbverktyg för sökning av HS-koder för kontroll av ozonnedbrytande ämnen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Customs Quick Tool HS codes for Screening of ODS (tullens snabbverktyg för sökning av HS-koder för kontroll av ozonnedbrytande ämnen),

| — | med beaktande av OECD:s dokument från juli 2012 om skatteförvaltning: att upptäcka korruption, som ingår i CleanBiz-initiativet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s dokument från juli 2012 om skatteförvaltning: att upptäcka korruption, som ingår i CleanBiz-initiativet (10),

| — | med beaktande av Världstullorganisationens åttonde konferens om partnerskap för akademisk forskning och utveckling på tullområdet (Picard), som anordnades av International Business and Law Institute vid det nationella forskningsuniversitetet i Sankt Petersburg den 18–20 september 2013 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världstullorganisationens åttonde konferens om partnerskap för akademisk forskning och utveckling på tullområdet (Picard), som anordnades av International Business and Law Institute vid det nationella forskningsuniversitetet i Sankt Petersburg den 18–20 september 2013 (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2013 av den 12 juni 2013 om ändring av förordning (EG) nr 450/2008 om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) vad gäller förordningens tillämpningsdag (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2013 av den 12 juni 2013 om ändring av förordning (EG) nr 450/2008 om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) vad gäller förordningens tillämpningsdag (12),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 608/2013 av den 12 juni 2013 om tullens säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter och upphävande av rådets förordning (EG) nr 1383/2003 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 608/2013 av den 12 juni 2013 om tullens säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter och upphävande av rådets förordning (EG) nr 1383/2003 (13),

| — | med beaktande av WTO-avtalet om tillämpning av artikel VII (tullvärdeberäkning) (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av WTO-avtalet om tillämpning av artikel VII (tullvärdeberäkning) (14),

| — | med beaktande av WTO-avtalet om ursprungsregler (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av WTO-avtalet om ursprungsregler (15),

| — | med beaktande av Världstullorganisationens dokument Customs in the 21st Century (C21) och Tullsamarbetsrådets resolution från juni 2009 om Världstullorganisationens fortsatta hantering av den ekonomiska nedgången världen över, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världstullorganisationens dokument Customs in the 21st Century (C21) och Tullsamarbetsrådets resolution från juni 2009 om Världstullorganisationens fortsatta hantering av den ekonomiska nedgången världen över,

| — | med beaktande av artikel 51, fotnot 14 i WTO-avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPs), om ”varumärkesförfalskade varor” och ”pirattillverkade varor” (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51, fotnot 14 i WTO-avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPs), om ”varumärkesförfalskade varor” och ”pirattillverkade varor” (16),

| — | med beaktande av CIAT:s (Inter-American Center of Tax Administrations) konferens 2013 om stärkande av förbindelserna mellan tull- och skattemyndigheter för att bekämpa skattebedrägerier, Nairobi (Kenya) den 9–12 september 2013 (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av CIAT:s (Inter-American Center of Tax Administrations) konferens 2013 om stärkande av förbindelserna mellan tull- och skattemyndigheter för att bekämpa skattebedrägerier, Nairobi (Kenya) den 9–12 september 2013 (17),

| — | med beaktande av ministerförklaringen och besluten från WTO:s nionde ministerkonferens i Bali den 3–6 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerförklaringen och besluten från WTO:s nionde ministerkonferens i Bali den 3–6 december 2013,

| — | med beaktande av rapporten från utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (ACP-EU/101.547/14/slutlig), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (ACP-EU/101.547/14/slutlig), och av följande skäl:

| A. | Tullen har en viktig roll i uppbärandet av tull på handeln med varor, vilket är en central inkomstkälla för den offentliga budgeten, särskilt för länder, såsom de flesta AVS-länderna, som kämpar med höga skuldsättningsnivåer och statsskulder. |
| --- | --- |

A.

Tullen har en viktig roll i uppbärandet av tull på handeln med varor, vilket är en central inkomstkälla för den offentliga budgeten, särskilt för länder, såsom de flesta AVS-länderna, som kämpar med höga skuldsättningsnivåer och statsskulder.

| B. | Ett av syftena med budgetstöd enligt den elfte Europeiska utvecklingsfonden (2014–2020) bör vara att förbättra och intensifiera det tekniska stödet och utbytet av bästa praxis på tullområdet. |
| --- | --- |

B.

Ett av syftena med budgetstöd enligt den elfte Europeiska utvecklingsfonden (2014–2020) bör vara att förbättra och intensifiera det tekniska stödet och utbytet av bästa praxis på tullområdet.

| C. | En fördjupad regional integration i AVS-länderna, inklusive inrättandet och förvaltningen av tullunioner, kräver en genomtänkt modernisering av tullsystemet, god förvaltning och öppenhet i tull- och skattefrågor samt en effektiv rättslig ram för att utforma och genomföra handelspolitiska skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

C.

En fördjupad regional integration i AVS-länderna, inklusive inrättandet och förvaltningen av tullunioner, kräver en genomtänkt modernisering av tullsystemet, god förvaltning och öppenhet i tull- och skattefrågor samt en effektiv rättslig ram för att utforma och genomföra handelspolitiska skyddsåtgärder.

| D. | Moderniseringen av tullsystem måste genomföras på ett transparent sätt under medverkan av parlament och inhemska intressenter. Moderniseringen bör omfatta rekrytering och utbildning av tullexperter, lämplig teknisk infrastruktur, däribland tillgång till informations- och kommunikationsteknik, och en förbättring av tullmyndigheternas institutionella förmåga att se till att lagstiftningen genomförs. |
| --- | --- |

D.

Moderniseringen av tullsystem måste genomföras på ett transparent sätt under medverkan av parlament och inhemska intressenter. Moderniseringen bör omfatta rekrytering och utbildning av tullexperter, lämplig teknisk infrastruktur, däribland tillgång till informations- och kommunikationsteknik, och en förbättring av tullmyndigheternas institutionella förmåga att se till att lagstiftningen genomförs.

| E. | Nationella reformer och regionala integrationsinitiativ i tullsektorn måste ske i överensstämmelse med åtgärder för att underlätta handeln inom det multilaterala WTO-systemet. |
| --- | --- |

E.

Nationella reformer och regionala integrationsinitiativ i tullsektorn måste ske i överensstämmelse med åtgärder för att underlätta handeln inom det multilaterala WTO-systemet.

| F. | Ett snabbt och allmänt införande av bestämmelserna i det avtal om handelsunderlättande åtgärder som ingicks vid WTO:s nionde ministerkonferens i Bali kommer att bidra till modernare tullförfaranden, snabbare handelsförfaranden och ett förbättrat handelsutbyte. |
| --- | --- |

F.

Ett snabbt och allmänt införande av bestämmelserna i det avtal om handelsunderlättande åtgärder som ingicks vid WTO:s nionde ministerkonferens i Bali kommer att bidra till modernare tullförfaranden, snabbare handelsförfaranden och ett förbättrat handelsutbyte.

| G. | Moderniserade tullsystem bör fungera på ett konsumentvänligt sätt och hjälpa till i kampen mot oäkta och förfalskade varor och därmed hjälpa konsumenter att göra bättre val och förbättra konsumentsäkerheten. |
| --- | --- |

G.

Moderniserade tullsystem bör fungera på ett konsumentvänligt sätt och hjälpa till i kampen mot oäkta och förfalskade varor och därmed hjälpa konsumenter att göra bättre val och förbättra konsumentsäkerheten.

| H. | För att tullsystemet ska bli effektivt måste byråkratin och onödig administration samt de kostnader som detta medför minskas, och lika villkor måste skapas med andra handelspartner, vilket sedan bidrar till både regional integration och livskraftig handel mellan EU och AVS-länderna. |
| --- | --- |

H.

För att tullsystemet ska bli effektivt måste byråkratin och onödig administration samt de kostnader som detta medför minskas, och lika villkor måste skapas med andra handelspartner, vilket sedan bidrar till både regional integration och livskraftig handel mellan EU och AVS-länderna.

| I. | Kommissionen begär att tullsamarbetsavtal ska ingås med stater och regioner för att underlätta kumulation på olika nivåer. Enligt ursprungsreglerna i Allmänna preferenssystemet gäller inte fullständig kumulation för nr 1–24 i det harmoniserade systemets nomenklatur, även om det rör sig om produkter som för många AVS-länder och de minst utveckla länderna innebär en konkurrensmässig och komparativ fördel i exportsammanhang. |
| --- | --- |

I.

Kommissionen begär att tullsamarbetsavtal ska ingås med stater och regioner för att underlätta kumulation på olika nivåer. Enligt ursprungsreglerna i Allmänna preferenssystemet gäller inte fullständig kumulation för nr 1–24 i det harmoniserade systemets nomenklatur, även om det rör sig om produkter som för många AVS-länder och de minst utveckla länderna innebär en konkurrensmässig och komparativ fördel i exportsammanhang.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar tullmyndigheternas allt viktigare roll, inte bara i genomförandet av åtgärder utan även när det gäller att upptäcka eventuell brottslighet, särskilt människohandel, och understryker behovet av att bekämpa skattebrott och oegentligheter på tullområdet, däribland mutbrott. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar tullmyndigheternas allt viktigare roll, inte bara i genomförandet av åtgärder utan även när det gäller att upptäcka eventuell brottslighet, särskilt människohandel, och understryker behovet av att bekämpa skattebrott och oegentligheter på tullområdet, däribland mutbrott.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att AVS-länderna verkligen skulle gynnas av stärkta tullmyndigheter för att lättare kunna genomföra målen för regional integration. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att AVS-länderna verkligen skulle gynnas av stärkta tullmyndigheter för att lättare kunna genomföra målen för regional integration.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker den viktiga roll som de regionala tullunionerna spelar för den intraregionala handeln. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker den viktiga roll som de regionala tullunionerna spelar för den intraregionala handeln.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att tullar är en viktig inkomstkälla för AVS-ländernas offentliga budgetar, men att de inte bör vara den enda inkomstkällan. Församlingen betonar att avskaffade tullavgifter eller sänkta tullsatser kan kompenseras av ökade handelsvolymer, en diversifiering av skatteintäkterna och ökade BNI-bidrag. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att tullar är en viktig inkomstkälla för AVS-ländernas offentliga budgetar, men att de inte bör vara den enda inkomstkällan. Församlingen betonar att avskaffade tullavgifter eller sänkta tullsatser kan kompenseras av ökade handelsvolymer, en diversifiering av skatteintäkterna och ökade BNI-bidrag.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen lovordar de OECD-länder som har insett att man med mervärdesskatt (moms) kan generera intäkter på ett insynsvänligt sätt, och uppmanar EU att ge tekniskt bistånd till de AVS-partnerländer som håller på att införa en bred konsumtionsskatt för att främja efterlevnaden av OECD:s riktlinjer för mervärdesskatt och skatt på varor och tjänster (VAT/GST guidelines). I samband med liberaliseringen av den internationella handeln understryker församlingen att införandet av mervärdesskatt är ett av de alternativ till tullavgifter som föredras. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen lovordar de OECD-länder som har insett att man med mervärdesskatt (moms) kan generera intäkter på ett insynsvänligt sätt, och uppmanar EU att ge tekniskt bistånd till de AVS-partnerländer som håller på att införa en bred konsumtionsskatt för att främja efterlevnaden av OECD:s riktlinjer för mervärdesskatt och skatt på varor och tjänster (VAT/GST guidelines). I samband med liberaliseringen av den internationella handeln understryker församlingen att införandet av mervärdesskatt är ett av de alternativ till tullavgifter som föredras.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att ändringar i de preferentiella ursprungsreglerna enligt ekonomiska partnerskapsavtal måste beakta effekterna, identifierade i en analys av den kostnad och nytta som dessa skulle medföra, på varje AVS-lands ekonomi. Församlingen anser att kostnad och nytta, för EU-medlemsstaterna och AVS-länderna, av de beräkningsmetoder som används för att fastställa ursprunget på grundval av förädlingsvärdet, måste analyseras ingående. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att ändringar i de preferentiella ursprungsreglerna enligt ekonomiska partnerskapsavtal måste beakta effekterna, identifierade i en analys av den kostnad och nytta som dessa skulle medföra, på varje AVS-lands ekonomi. Församlingen anser att kostnad och nytta, för EU-medlemsstaterna och AVS-länderna, av de beräkningsmetoder som används för att fastställa ursprunget på grundval av förädlingsvärdet, måste analyseras ingående.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar därför EU – i egenskap av den största givaren av officiellt utvecklingsbistånd till AVS-länderna – och de mottagande regeringarna att främst se till att det finns tillräckliga budgetmedel. Församlingen vill också se större öppenhet och ansvarstagande från tullmyndigheternas sida för att förbättra effektiviteten i deras dagliga verksamhet och den allmänt sett positiva inverkan som de har på utvecklingen av gränsöverskridande, bilaterala, plurilaterala och multilaterala lagliga handelsflöden. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar därför EU – i egenskap av den största givaren av officiellt utvecklingsbistånd till AVS-länderna – och de mottagande regeringarna att främst se till att det finns tillräckliga budgetmedel. Församlingen vill också se större öppenhet och ansvarstagande från tullmyndigheternas sida för att förbättra effektiviteten i deras dagliga verksamhet och den allmänt sett positiva inverkan som de har på utvecklingen av gränsöverskridande, bilaterala, plurilaterala och multilaterala lagliga handelsflöden.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att EU, på begäran, bör stödja reformer och modernisering av tullsystem, och dela med sig av sina kunskaper och bästa praxis i fråga om tullsamarbete samt optimera användningen av medel och instrument inom den befintliga ramen. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att EU, på begäran, bör stödja reformer och modernisering av tullsystem, och dela med sig av sina kunskaper och bästa praxis i fråga om tullsamarbete samt optimera användningen av medel och instrument inom den befintliga ramen.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar till ett utbyte av god praxis mellan EU och AVS-länderna när det gäller en modernisering av tullen och förenklads handelsförfaranden. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar till ett utbyte av god praxis mellan EU och AVS-länderna när det gäller en modernisering av tullen och förenklads handelsförfaranden.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att tullen bidrar till en effektiv och ändamålsenlig gränsförvaltning, vilket är viktigt för att underlätta handeln, minska handelskostnaderna och därmed göra ett land mer konkurrenskraftigt, och att tullen under 2000-talet i första hand bör koncentrera sig på övergången från fysisk kontroll av varusändningar vid import till kontroll efter frigörande genom användning av revisionsbaserade kontroller, vilket ökar kraven på ett väl utformat IKT-stöd. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att tullen bidrar till en effektiv och ändamålsenlig gränsförvaltning, vilket är viktigt för att underlätta handeln, minska handelskostnaderna och därmed göra ett land mer konkurrenskraftigt, och att tullen under 2000-talet i första hand bör koncentrera sig på övergången från fysisk kontroll av varusändningar vid import till kontroll efter frigörande genom användning av revisionsbaserade kontroller, vilket ökar kraven på ett väl utformat IKT-stöd.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är övertygad om att ett välfungerande tullsystem är en central faktor för hållbar utveckling som möjliggör exempelvis delaktighet för den privata sektorn i den reala ekonomin, regional sammanhållning och marknadsintegration genom gränsöverskridande samarbete och utveckling av öppen och rättvis handel som är förenlig med WTO:s regler. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är övertygad om att ett välfungerande tullsystem är en central faktor för hållbar utveckling som möjliggör exempelvis delaktighet för den privata sektorn i den reala ekonomin, regional sammanhållning och marknadsintegration genom gränsöverskridande samarbete och utveckling av öppen och rättvis handel som är förenlig med WTO:s regler.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att de praktiska åtgärderna för att modernisera tullsystemet bland annat bör inriktas på följande:






  — | Ta vederbörlig hänsyn till de godkända ekonomiska aktörernas (AEO) åsikter för att säkerställa effektiv förenkling och rationalisering av gällande förfaranden. |
| --- | --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att de praktiska åtgärderna för att modernisera tullsystemet bland annat bör inriktas på följande:

—

Ta vederbörlig hänsyn till de godkända ekonomiska aktörernas (AEO) åsikter för att säkerställa effektiv förenkling och rationalisering av gällande förfaranden.

| — | Utforma och genomföra riskbaserade metoder för kontrollen av paket och försändelser som en del i en effektiv strategi för att bekämpa förfalskning, samtidigt som onödig byråkrati, förseningar i tullklarering och extra kostnader för både företag och privatpersoner undviks. |
| --- | --- |

—

Utforma och genomföra riskbaserade metoder för kontrollen av paket och försändelser som en del i en effektiv strategi för att bekämpa förfalskning, samtidigt som onödig byråkrati, förseningar i tullklarering och extra kostnader för både företag och privatpersoner undviks.

| — | Utarbeta och genomföra harmoniserade regler som en del i en enhetlig tullkodex, däribland en enhetlig yttre tulltaxa, för varje tullunion, och möjligheten för tullombud som har status som godkänd ekonomisk aktör (AEO) att erbjuda sina tjänster i en annan medlemsstat i tullunionen än den där han eller hon själv är etablerad. |
| --- | --- |

—

Utarbeta och genomföra harmoniserade regler som en del i en enhetlig tullkodex, däribland en enhetlig yttre tulltaxa, för varje tullunion, och möjligheten för tullombud som har status som godkänd ekonomisk aktör (AEO) att erbjuda sina tjänster i en annan medlemsstat i tullunionen än den där han eller hon själv är etablerad.

| — | Säkerställa att tillförlitliga godkända ekonomiska aktörer som följer reglerna kan dra nytta av de fördelar som internationella avtal om ömsesidigt erkännande av status som godkänd ekonomisk aktör medför. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att tillförlitliga godkända ekonomiska aktörer som följer reglerna kan dra nytta av de fördelar som internationella avtal om ömsesidigt erkännande av status som godkänd ekonomisk aktör medför.

| — | Utveckla eller stärka befintliga åtgärder för att kunna spåra varor. |
| --- | --- |

—

Utveckla eller stärka befintliga åtgärder för att kunna spåra varor.

| — | Garantera att tillräcklig utbildning erbjuds de tulltjänstemän som ansvarar för kontrollen av dokument för tullklarering, särskilt i fråga om ursprungsregler, FN:s koder för handels- och transportplatser och koder för ozonnedbrytande ämnen (ODS-koder). |
| --- | --- |

—

Garantera att tillräcklig utbildning erbjuds de tulltjänstemän som ansvarar för kontrollen av dokument för tullklarering, särskilt i fråga om ursprungsregler, FN:s koder för handels- och transportplatser och koder för ozonnedbrytande ämnen (ODS-koder).

| 13. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser vidare att en databas med uppgifter om godkända ekonomiska aktörer, inklusive information om tullöverträdelser och pågående utredningar, som tullmyndigheterna i AVS-länderna kostnadsfritt skulle kunna ha tillträde till, skulle underlätta utbytet av information och bästa praxis och förbättra efterlevnaden av tullbestämmelserna. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser vidare att en databas med uppgifter om godkända ekonomiska aktörer, inklusive information om tullöverträdelser och pågående utredningar, som tullmyndigheterna i AVS-länderna kostnadsfritt skulle kunna ha tillträde till, skulle underlätta utbytet av information och bästa praxis och förbättra efterlevnaden av tullbestämmelserna.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar kommissionen att inrätta ett utbytesprogram för tullexperter och andra tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter i EU och AVS-länderna, i samarbete med EU-medlemsstaternas tullmyndigheter och det nya europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter för att stärka det bilaterala samarbetet i kampen mot olaglig parallellhandel med varor, främja skyddet av registrerade rättighetshavares immateriella rättigheter och noga övervaka handeln med ozonnedbrytande ämnen som bidrar till klimatförändringar. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar kommissionen att inrätta ett utbytesprogram för tullexperter och andra tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter i EU och AVS-länderna, i samarbete med EU-medlemsstaternas tullmyndigheter och det nya europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter för att stärka det bilaterala samarbetet i kampen mot olaglig parallellhandel med varor, främja skyddet av registrerade rättighetshavares immateriella rättigheter och noga övervaka handeln med ozonnedbrytande ämnen som bidrar till klimatförändringar.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen ser ett modernt och effektivt tullsystem som en grund för ett effektivt handelspolitiskt skydd, och anser att myndigheter som ansvarar för handelspolitiska skyddsåtgärder därför bör ta hänsyn till tullmyndigheters erfarenhet och expertis. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen ser ett modernt och effektivt tullsystem som en grund för ett effektivt handelspolitiskt skydd, och anser att myndigheter som ansvarar för handelspolitiska skyddsåtgärder därför bör ta hänsyn till tullmyndigheters erfarenhet och expertis.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar tullmyndigheter att förbättra sitt samarbete mellan olika organ och gränsöverskridande enheter, särskilt hälso-, och säkerhetsinspektioner, även på AVS- och EU-nivå. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar tullmyndigheter att förbättra sitt samarbete mellan olika organ och gränsöverskridande enheter, särskilt hälso-, och säkerhetsinspektioner, även på AVS- och EU-nivå.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att uppmuntra samtliga initiativ för att förbättra den regionala integrationen i tullsektorn, och samtidigt se till att de standarder som fastställs i sådana initiativ är förenliga med internationella multilaterala system och att de främjar syftet att skapa en öppen och rättvis marknad. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att uppmuntra samtliga initiativ för att förbättra den regionala integrationen i tullsektorn, och samtidigt se till att de standarder som fastställs i sådana initiativ är förenliga med internationella multilaterala system och att de främjar syftet att skapa en öppen och rättvis marknad.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS–EU-rådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Europeiska rådets ordförandeskap, Afrikanska unionen, Panafrikanska parlamentet, de nationella och regionala parlamenten och AVS-ländernas regionala organisationer. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS–EU-rådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Europeiska rådets ordförandeskap, Afrikanska unionen, Panafrikanska parlamentet, de nationella och regionala parlamenten och AVS-ländernas regionala organisationer.

RESOLUTION (18)

om utvinning av olja och mineraler på havsbotten inom ramen för en hållbar utveckling

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sammanträdet i Strasbourg (Frankrike) den 17–19 mars 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sammanträdet i Strasbourg (Frankrike) den 17–19 mars 2014,

| — | med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av AVS–EG-partnerskapsavtalet (Cotonouavtalet), särskilt artikel 32 om miljö och naturresurser och artikel 49 om handel och miljö, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS–EG-partnerskapsavtalet (Cotonouavtalet), särskilt artikel 32 om miljö och naturresurser och artikel 49 om handel och miljö,

| — | med beaktande av Brysseldeklarationen om hållbar utveckling och förvaltning av AVS-ländernas mineralutvinningsindustri (ACP/89/008/10), som antogs vid det första sammanträdet för AVS-ministrarna med ansvar för mineralutvinningsindustrin den 13–15 december 2010 i Bryssel, Belgien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Brysseldeklarationen om hållbar utveckling och förvaltning av AVS-ländernas mineralutvinningsindustri (ACP/89/008/10), som antogs vid det första sammanträdet för AVS-ministrarna med ansvar för mineralutvinningsindustrin den 13–15 december 2010 i Bryssel, Belgien,

| — | med beaktande av arbetsområdet för och verksamheten i den internationella panelen för hållbar förvaltning av naturresurserna inom ramen för FN:s miljöprogram (Unep), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsområdet för och verksamheten i den internationella panelen för hållbar förvaltning av naturresurserna inom ramen för FN:s miljöprogram (Unep),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 13 september 2011 om en effektiv råvarustrategi för Europa (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 13 september 2011 om en effektiv råvarustrategi för Europa (19),

| — | med beaktande av studien från African Trade Policy Centre om mineralutvinning, miljömässig hållbarhet och hållbar utveckling i Östafrikanska gemenskapen, Södra Afrikas utvecklingsgemenskap och Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från African Trade Policy Centre om mineralutvinning, miljömässig hållbarhet och hållbar utveckling i Östafrikanska gemenskapen, Södra Afrikas utvecklingsgemenskap och Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (2009),

| — | direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten, |
| --- | --- |

—

direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/30/EG av den 12 juni 2013 om säkerhet för olje- och gasverksamhet till havs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/30/EG av den 12 juni 2013 om säkerhet för olje- och gasverksamhet till havs,

| — | med beaktande av FN:s havsrättskonvention från 1982 och avtalet från 1994 om genomförande av del XI i denna konvention, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s havsrättskonvention från 1982 och avtalet från 1994 om genomförande av del XI i denna konvention,

| — | med beaktande av protokollet till Barcelonakonventionen om skydd av Medelhavet mot förorening orsakad av prospektering och utvinning på kontinentalsockeln och i områden på eller under havsbotten (”offshore-protokollet”) av den 24 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet till Barcelonakonventionen om skydd av Medelhavet mot förorening orsakad av prospektering och utvinning på kontinentalsockeln och i områden på eller under havsbotten (”offshore-protokollet”) av den 24 mars 2011,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2007En integrerad havspolitik för Europeiska unionen (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2007En integrerad havspolitik för Europeiska unionen (COM(2007)0575),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Utmaningen att uppnå en säker olje- och gasverksamhet till havs (KOM(2010)0560), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Utmaningen att uppnå en säker olje- och gasverksamhet till havs (KOM(2010)0560),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 september 2012Blå tillväxt – möjligheter till hållbar tillväxt inom havs- och sjöfartssektorn (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 september 2012Blå tillväxt – möjligheter till hållbar tillväxt inom havs- och sjöfartssektorn (COM(2012)0494),

| — | med beaktande av Internationella havsbottenmyndighetens regelsamling om gruvdrift, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella havsbottenmyndighetens regelsamling om gruvdrift,

| — | med beaktande av det internationella miljöavtalet om lösning av praktiska problem i anknytning till utvinning i djuphavsområden av den 14 augusti 1987 som undertecknats av Kanada, Belgien, Nederländerna, Italien och Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det internationella miljöavtalet om lösning av praktiska problem i anknytning till utvinning i djuphavsområden av den 14 augusti 1987 som undertecknats av Kanada, Belgien, Nederländerna, Italien och Ryssland,

| — | med beaktande av förfarandena i den internationella arbetsgruppen om miljöförvaltningsbehov vid prospektering och utvinning av mineraler på havsbotten, som sammanträdde i Nadi, Fiji den 29 november–2 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förfarandena i den internationella arbetsgruppen om miljöförvaltningsbehov vid prospektering och utvinning av mineraler på havsbotten, som sammanträdde i Nadi, Fiji den 29 november–2 december 2011,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 11 september 2012Lägesrapport om EU:s integrerade havspolitik (COM(2012)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 11 september 2012Lägesrapport om EU:s integrerade havspolitik (COM(2012)0491),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (ACP–EU/101.546/14/fin.), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (ACP–EU/101.546/14/fin.), och av följande skäl:

| A. | Naturresurserna är en förutsättning för ekonomisk verksamhet, sysselsättning och välfärd i ett land. |
| --- | --- |

A.

Naturresurserna är en förutsättning för ekonomisk verksamhet, sysselsättning och välfärd i ett land.

| B. | De kort- och långsiktiga följderna av utvinning, särskilt i djuphavsvatten, har fortfarande inte klarlagts, och man hyser fortfarande farhågor beträffande ökad toxicitet i vatten och ändrad livsmiljö samt läckor, utsläpp och korrosion. |
| --- | --- |

B.

De kort- och långsiktiga följderna av utvinning, särskilt i djuphavsvatten, har fortfarande inte klarlagts, och man hyser fortfarande farhågor beträffande ökad toxicitet i vatten och ändrad livsmiljö samt läckor, utsläpp och korrosion.

| C. | Å ena sidan är resurserna begränsade, å andra sidan behövs nya resurser för innovation och utveckling. |
| --- | --- |

C.

Å ena sidan är resurserna begränsade, å andra sidan behövs nya resurser för innovation och utveckling.

| D. | All undersökning och utvinning har en inverkan på ekosystemen och miljön. |
| --- | --- |

D.

All undersökning och utvinning har en inverkan på ekosystemen och miljön.

| E. | Många AVS-länder förfogar över mineralresurser på havsbottnen i sitt eget territoriella vatten eller i internationellt vatten, antingen i kustvatten eller i djuphavsvatten. |
| --- | --- |

E.

Många AVS-länder förfogar över mineralresurser på havsbottnen i sitt eget territoriella vatten eller i internationellt vatten, antingen i kustvatten eller i djuphavsvatten.

| F. | Förädlingsindustrierna förlitar sig för närvarande alltför ofta på tillgången till råmaterial och olja för sin industriverksamhet. Tillgången på råmaterial och olja kontrolleras ofta av några få leverantörer. |
| --- | --- |

F.

Förädlingsindustrierna förlitar sig för närvarande alltför ofta på tillgången till råmaterial och olja för sin industriverksamhet. Tillgången på råmaterial och olja kontrolleras ofta av några få leverantörer.

| G. | Största delen av den olja som pumpas upp och de flesta mineraler som utvinns från havsbottnen förädlas nästan inte alls i de producerande AVS-länderna innan de exporteras. |
| --- | --- |

G.

Största delen av den olja som pumpas upp och de flesta mineraler som utvinns från havsbottnen förädlas nästan inte alls i de producerande AVS-länderna innan de exporteras.

| H. | I Cotonou-partnerskapsavtalet fastställs samarbete när det gäller miljöskydd samt hållbart utnyttjande och hållbar förvaltning av naturresurser, och bekräftas ett åtagande att främja internationell handel på ett sådant sätt att en hållbar och god förvaltning av miljön kan säkerställas. |
| --- | --- |

H.

I Cotonou-partnerskapsavtalet fastställs samarbete när det gäller miljöskydd samt hållbart utnyttjande och hållbar förvaltning av naturresurser, och bekräftas ett åtagande att främja internationell handel på ett sådant sätt att en hållbar och god förvaltning av miljön kan säkerställas.

| I. | AVS-ländernas regeringar har överhöghet och jurisdiktion i sina exklusiva ekonomiska zoner, i enlighet med internationell rätt, som parter i FN:s havsrättskonvention. |
| --- | --- |

I.

AVS-ländernas regeringar har överhöghet och jurisdiktion i sina exklusiva ekonomiska zoner, i enlighet med internationell rätt, som parter i FN:s havsrättskonvention.

| J. | Om det saknas starka regeringar som reglerar och kontrollerar utvinningen på havsbottnen kan den verksamhet som utvinningsföretag bedriver där ge upphov till långvariga, lokala ekologiska och hälsomässiga skador. |
| --- | --- |

J.

Om det saknas starka regeringar som reglerar och kontrollerar utvinningen på havsbottnen kan den verksamhet som utvinningsföretag bedriver där ge upphov till långvariga, lokala ekologiska och hälsomässiga skador.

| K. | Inom den internationella rätten är det hävdvunnen princip att mineralresurser på djuphavsbotten, som ligger utanför den maritima jurisdiktionen för en stats exklusiva ekonomiska zon, betecknas som mänsklighetens gemensamma arvedel. |
| --- | --- |

K.

Inom den internationella rätten är det hävdvunnen princip att mineralresurser på djuphavsbotten, som ligger utanför den maritima jurisdiktionen för en stats exklusiva ekonomiska zon, betecknas som mänsklighetens gemensamma arvedel.

| L. | Mellan 1990-talet och 2008 ökade världsproduktionen av de 14 viktigaste mineralerna från 1 miljon ton till ungefär 2,5 miljoner ton. Den globala efterfrågan förväntas öka avsevärt då befolkningen når niomiljarderstrecket 2050. |
| --- | --- |

L.

Mellan 1990-talet och 2008 ökade världsproduktionen av de 14 viktigaste mineralerna från 1 miljon ton till ungefär 2,5 miljoner ton. Den globala efterfrågan förväntas öka avsevärt då befolkningen når niomiljarderstrecket 2050.

| M. | I regelsamlingen om utvinning ingår ett flertal bestämmelser, föreskrifter och förfaranden som Internationella havsbottenmyndigheten utfärdat för att reglera prospektering efter samt undersökning och utvinning av havsmineraler på den internationella havsbotten. |
| --- | --- |

M.

I regelsamlingen om utvinning ingår ett flertal bestämmelser, föreskrifter och förfaranden som Internationella havsbottenmyndigheten utfärdat för att reglera prospektering efter samt undersökning och utvinning av havsmineraler på den internationella havsbotten.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen uttrycker sin oro över att de nuvarande handelsmönstren, dvs. att utvecklingsländer exporterar råvaror och köper tillverkade produkter från industriländer, har misslyckats med att råda bot på de fortsatta fattigdomsproblemen, trots att utvecklingsländerna har rika mineralresurser. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen uttrycker sin oro över att de nuvarande handelsmönstren, dvs. att utvecklingsländer exporterar råvaror och köper tillverkade produkter från industriländer, har misslyckats med att råda bot på de fortsatta fattigdomsproblemen, trots att utvecklingsländerna har rika mineralresurser.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen understryker först och främst att man vid undersökning och utvinning bör sträva efter att bevara ekosystemen intakta och att begränsa påverkan på omgivningen till ett minimum. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen understryker först och främst att man vid undersökning och utvinning bör sträva efter att bevara ekosystemen intakta och att begränsa påverkan på omgivningen till ett minimum.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-EU-regeringarna att vidta åtgärder för att få slut på det alltför starka beroendet av råvaruexport och att sätta AVS-ländernas rika mineralresurser i centrum för sin utvecklingsstrategi för att de ska vara till nytta för hela befolkningen, i stället för att dessa resurser enbart berikar investerare och en liten elit utan att komma vanliga medborgare till gagn. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-EU-regeringarna att vidta åtgärder för att få slut på det alltför starka beroendet av råvaruexport och att sätta AVS-ländernas rika mineralresurser i centrum för sin utvecklingsstrategi för att de ska vara till nytta för hela befolkningen, i stället för att dessa resurser enbart berikar investerare och en liten elit utan att komma vanliga medborgare till gagn.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen uppmanar enträget AVS-länderna att anlita skickliga och erfarna experter när mineralkontrakt förhandlas fram med gruvbolagen. Församlingen uppmuntrar AVS-länderna att också investera i sina egna rätts- och gruvdriftsspecialister genom utbildning och yrkesutbildning så att kunskapen koncentreras och blir bestående och hållbar. Församlingen uppmanar EU och medlemsstaterna att stödja initiativ för överföring av kunskap. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen uppmanar enträget AVS-länderna att anlita skickliga och erfarna experter när mineralkontrakt förhandlas fram med gruvbolagen. Församlingen uppmuntrar AVS-länderna att också investera i sina egna rätts- och gruvdriftsspecialister genom utbildning och yrkesutbildning så att kunskapen koncentreras och blir bestående och hållbar. Församlingen uppmanar EU och medlemsstaterna att stödja initiativ för överföring av kunskap.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen påminner om att en övergång till ett koldioxidsnålt samhälle och därmed ersättandet av fossila bränslen måste vara ett långsiktigt mål för AVS- och EU-länderna. Församlingen uppmanar länder och investerare att i större utsträckning utnyttja den enorma potential som de förnybara energierna har i AVS-länderna. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen påminner om att en övergång till ett koldioxidsnålt samhälle och därmed ersättandet av fossila bränslen måste vara ett långsiktigt mål för AVS- och EU-länderna. Församlingen uppmanar länder och investerare att i större utsträckning utnyttja den enorma potential som de förnybara energierna har i AVS-länderna.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen understryker den viktiga roll som nationella parlament bör spela då avtal och kontrakt för utvinning ses över för att uppfylla parlamentens ansvar gentemot medborgarna. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen understryker den viktiga roll som nationella parlament bör spela då avtal och kontrakt för utvinning ses över för att uppfylla parlamentens ansvar gentemot medborgarna.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen understryker behovet av transparenta och effektivt verkställbara lagar och regelverk för industrin för mineralutvinning på havsbotten. Församlingen påminner i detta sammanhang om behovet av lagar mot internationellt förbjudna giftiga ämnen. Församlingen uppmanar nationella regeringar och parlament att vidta politiska åtgärder för att reglera utländska investeringar av allmänintresse i samråd med det civila samhället så att de främmande investeringarna gynnar den lokala ekonomin, skapar mervärde för landet och främjar utveckling. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen understryker behovet av transparenta och effektivt verkställbara lagar och regelverk för industrin för mineralutvinning på havsbotten. Församlingen påminner i detta sammanhang om behovet av lagar mot internationellt förbjudna giftiga ämnen. Församlingen uppmanar nationella regeringar och parlament att vidta politiska åtgärder för att reglera utländska investeringar av allmänintresse i samråd med det civila samhället så att de främmande investeringarna gynnar den lokala ekonomin, skapar mervärde för landet och främjar utveckling.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen understryker att länderna bör se till att licenser för utvinning på havsbotten utfärdas genom ett transparent, konkurrenskraftigt och icke-diskriminerande förfarande, och att licenser innehåller rättsligt bindande bestämmelser om sociala och ekologiska normer. Församlingen uppmanar med kraft länderna att övervaka utvinningen och att kontrollera att dessa sociala och ekologiska normer respekteras. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen understryker att länderna bör se till att licenser för utvinning på havsbotten utfärdas genom ett transparent, konkurrenskraftigt och icke-diskriminerande förfarande, och att licenser innehåller rättsligt bindande bestämmelser om sociala och ekologiska normer. Församlingen uppmanar med kraft länderna att övervaka utvinningen och att kontrollera att dessa sociala och ekologiska normer respekteras.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen uppmanar alla länder och deras regeringar att kräva att förpliktelser och skyldigheter för utländska investerare som är verksamma i utvecklingsländer måste vara förenliga med människorätts- och miljönormer och ILO:s grundläggande arbetsnormer. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen uppmanar alla länder och deras regeringar att kräva att förpliktelser och skyldigheter för utländska investerare som är verksamma i utvecklingsländer måste vara förenliga med människorätts- och miljönormer och ILO:s grundläggande arbetsnormer.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar enträget alla utvecklingspartner, även EU, att ge länder som bedriver utvinning av havsbotten tekniskt bistånd så att de kan bedöma utvinningens tidigare och nuvarande sociala och miljömässiga effekter på havsbotten, utkräva ansvar för miljö- och hälsoskador på alla nivåer, kompensera offer och återställa ekosystemet enligt principen om att förorenaren ska betala. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar enträget alla utvecklingspartner, även EU, att ge länder som bedriver utvinning av havsbotten tekniskt bistånd så att de kan bedöma utvinningens tidigare och nuvarande sociala och miljömässiga effekter på havsbotten, utkräva ansvar för miljö- och hälsoskador på alla nivåer, kompensera offer och återställa ekosystemet enligt principen om att förorenaren ska betala.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen uppmanar med kraft företagen att använda bästa tillgängliga teknik för att minska de kort- och långsiktiga ekologiska konsekvenserna av utvinning. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen uppmanar med kraft företagen att använda bästa tillgängliga teknik för att minska de kort- och långsiktiga ekologiska konsekvenserna av utvinning.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar projektet Deep Sea Minerals in the Pacific Islands Region: a Legal and Fiscal Framework for Sustainable Resource Management, som grundades av EU inom ramen för den tionde europeiska utvecklingsfonden och genomfördes av Stillahavsgemenskapens sekretariat, och efterlyser vetenskapliga studier om och utvärderingar av möjligheterna och riskerna med utvinning av havsbotten, dess direkta och indirekta inverkan på miljön och dess kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar projektet Deep Sea Minerals in the Pacific Islands Region: a Legal and Fiscal Framework for Sustainable Resource Management, som grundades av EU inom ramen för den tionde europeiska utvecklingsfonden och genomfördes av Stillahavsgemenskapens sekretariat, och efterlyser vetenskapliga studier om och utvärderingar av möjligheterna och riskerna med utvinning av havsbotten, dess direkta och indirekta inverkan på miljön och dess kostnadseffektivitet.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att inrätta eller stärka nationella organ för vetenskap, teknik och innovation samt den övervakningskapacitet som krävs för att främja teknik och kunskap om undersökning och utvinning av havsbotten för att förbättra hållbarheten och säkerheten där undersökningen och utvinningen sker. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att inrätta eller stärka nationella organ för vetenskap, teknik och innovation samt den övervakningskapacitet som krävs för att främja teknik och kunskap om undersökning och utvinning av havsbotten för att förbättra hållbarheten och säkerheten där undersökningen och utvinningen sker.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar kommissionens offentliga rådfrågning om utvinning av havsbotten som ska äga rum 2014 som förberedelse för ett meddelande som ska offentliggöras 2015, och uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till församlingen om de framsteg som görs vid rådfrågningen. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar kommissionens offentliga rådfrågning om utvinning av havsbotten som ska äga rum 2014 som förberedelse för ett meddelande som ska offentliggöras 2015, och uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till församlingen om de framsteg som görs vid rådfrågningen.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att utvinning av olja och gas redan kan få oförutsägbara sociala och ekologiska konsekvenser. Församlingen understryker att företagen på förhand bör utvärdera de sociala och ekologiska konsekvenserna vid undersökning och utvinning. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att utvinning av olja och gas redan kan få oförutsägbara sociala och ekologiska konsekvenser. Församlingen understryker att företagen på förhand bör utvärdera de sociala och ekologiska konsekvenserna vid undersökning och utvinning.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Europeiska rådets ordförandeskap, Afrikanska unionen, det panafrikanska parlamentet, Internationella havsbottenmyndigheten och FN:s miljöprogram. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Europeiska rådets ordförandeskap, Afrikanska unionen, det panafrikanska parlamentet, Internationella havsbottenmyndigheten och FN:s miljöprogram.

RESOLUTION (20)

om immigranternas mänskliga, ekonomiska och sociala rättigheter i AVS- och EU-länderna

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sammanträdet i Strasbourg (Frankrike) den 17–19 mars 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sammanträdet i Strasbourg (Frankrike) den 17–19 mars 2014,

| — | med beaktande av artikel 18.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av det reviderade Cotonouavtalet, och särskilt artikel 13, på grundval av vilken migrationsdialogen EU–AVS äger rum, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det reviderade Cotonouavtalet, och särskilt artikel 13, på grundval av vilken migrationsdialogen EU–AVS äger rum,

| — | med beaktande av rådets gemensamma förklaring om migration och utveckling från juni 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma förklaring om migration och utveckling från juni 2010,

| — | med beaktande av rapporten avseende dialogen om migration och utveckling 2011–2012, som godkändes av AVS–EU-ministerrådet vid dess 37:e möte i Port Vila den 14 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten avseende dialogen om migration och utveckling 2011–2012, som godkändes av AVS–EU-ministerrådet vid dess 37:e möte i Port Vila den 14 juni 2012,

| — | med beaktande av FN:s högnivådialog om internationell migration och utveckling av den 3 oktober 2013, och den gemensamma förklaringen från EU och dess medlemsstater samt AVS-länderna om samma ämne, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s högnivådialog om internationell migration och utveckling av den 3 oktober 2013, och den gemensamma förklaringen från EU och dess medlemsstater samt AVS-länderna om samma ämne,

| — | med beaktande av inrättandet av AVS-ländernas övervakningscentrum för migration, |
| --- | --- |

—

med beaktande av inrättandet av AVS-ländernas övervakningscentrum för migration,

| — | med beaktande av den gemensamma strategin för EU och Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma strategin för EU och Afrika,

| — | med beaktande av den gemensamma Afrika–EU-förklaringen om migration och utveckling som undertecknades i Sirte den 23 november 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma Afrika–EU-förklaringen om migration och utveckling som undertecknades i Sirte den 23 november 2006,

| — | med beaktande av artiklarna 77 och 80 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 77 och 80 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av EU:s övergripande strategi för migration och rörlighet, som förnyades i november 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s övergripande strategi för migration och rörlighet, som förnyades i november 2013,

| — | med beaktande av den europeiska pakt för invandring och asyl som antogs av rådet i oktober 2008, kommissionens första årsrapport om invandring och asyl från 2009 (KOM(2010)0214) och rådets slutsatser av den 3 juni 2010 om uppföljningen av den europeiska pakten för invandring och asyl, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pakt för invandring och asyl som antogs av rådet i oktober 2008, kommissionens första årsrapport om invandring och asyl från 2009 (KOM(2010)0214) och rådets slutsatser av den 3 juni 2010 om uppföljningen av den europeiska pakten för invandring och asyl,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 av den 19 maj 2010 om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 av den 19 maj 2010 om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor (21),

| — | med beaktande av Stockholmsprogrammet för perioden 2010–2014, den europeiska pakten för invandring och asyl och kommissionens meddelande Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna – Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Stockholmsprogrammet för perioden 2010–2014, den europeiska pakten för invandring och asyl och kommissionens meddelande Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna – Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet (COM(2010)0171),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/33/EU av den 26 juni 2013 om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/33/EU av den 26 juni 2013 om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (22),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2009/50/EG av den 25 maj 2009 om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning (23), av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/98/EU av den 13 december 2011 om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat (24) och förslaget till direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning (COM(2010)0379), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2009/50/EG av den 25 maj 2009 om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning (23), av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/98/EU av den 13 december 2011 om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat (24) och förslaget till direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning (COM(2010)0379),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentet och rådets förordning om fastställande av regler för övervakningen av de yttre sjögränserna inom ramen för det operativa samarbete som samordnas av Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (COM(2013)0197), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentet och rådets förordning om fastställande av regler för övervakningen av de yttre sjögränserna inom ramen för det operativa samarbete som samordnas av Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (COM(2013)0197),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 20 mars 2013Den europeiska grannskapspolitiken: Mot ett stärkt partnerskap (JOIN (2013/0004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 20 mars 2013Den europeiska grannskapspolitiken: Mot ett stärkt partnerskap (JOIN (2013/0004),

| — | med beaktande av det tal som hölls av Catherine Ashton, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, i FN:s säkerhetsråd den 4 maj 2010, där hon lyfte fram behovet av en övergripande strategi för krishantering och fredsuppbyggande insatser samt de uppenbara kopplingarna mellan säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tal som hölls av Catherine Ashton, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, i FN:s säkerhetsråd den 4 maj 2010, där hon lyfte fram behovet av en övergripande strategi för krishantering och fredsuppbyggande insatser samt de uppenbara kopplingarna mellan säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 5 april 2011 om migrationsströmmar till följd av instabilitet: omfattning och roll för EU:s utrikespolitik (25) och av den 21 oktober 2013 om migrationsströmmar i Medelhavet, särskilt de tragiska händelserna utanför Lampedusa (26), och av dess ståndpunkt av den position 5 februari 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning (27), som täcker deras mänskliga, sociala och ekonomiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 5 april 2011 om migrationsströmmar till följd av instabilitet: omfattning och roll för EU:s utrikespolitik (25) och av den 21 oktober 2013 om migrationsströmmar i Medelhavet, särskilt de tragiska händelserna utanför Lampedusa (26), och av dess ståndpunkt av den position 5 februari 2014 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning (27), som täcker deras mänskliga, sociala och ekonomiska rättigheter,

| — | med beaktande av rapporten från Internationella organisationen för migration (IOM) The State of Environmental Migration 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Internationella organisationen för migration (IOM) The State of Environmental Migration 2012,

| — | med beaktande av mandatet för FN:s särskilde rapportör om migranters mänskliga rättigheter, som inrättades 1999 av FN:s kommission för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mandatet för FN:s särskilde rapportör om migranters mänskliga rättigheter, som inrättades 1999 av FN:s kommission för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av den globala kommissionen om internationell migration, FN:s högnivådialog om internationell migration och utveckling och det globala forumet för migration och utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala kommissionen om internationell migration, FN:s högnivådialog om internationell migration och utveckling och det globala forumet för migration och utveckling,

| — | med beaktande av FN:s internationella konvention om skydd för alla migrerande arbetstagare och deras familjemedlemmar, vilken antogs den 18 december 1990, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s internationella konvention om skydd för alla migrerande arbetstagare och deras familjemedlemmar, vilken antogs den 18 december 1990,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och tillhörande protokoll, som antogs av FN:s generalförsamling i november 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och tillhörande protokoll, som antogs av FN:s generalförsamling i november 2000,

| — | med beaktande av Genèvekonventionerna från 1949 och tilläggsprotokollen till dem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionerna från 1949 och tilläggsprotokollen till dem,

| — | med beaktande av Genèvekonvention om flyktingars rättsliga ställning av den 28 juli 1951 samt dess tilläggsprotokoll av den 31 januari 1967, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonvention om flyktingars rättsliga ställning av den 28 juli 1951 samt dess tilläggsprotokoll av den 31 januari 1967,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000, och av följande skäl:

| A. | En politiskt, socialt och ekonomiskt instabil situation, ekonomisk nedgång, dålig samhällsstyrning, bristande säkerhet, kränkningar av de mänskliga rättigheterna, politiskt förtryck, humanitära kriser, naturkatastrofer och de allt större skillnaderna i levnadsförhållanden är de huvudsakliga orsakerna till migrationen. Bräckliga stater är de mest sårbara för inre och yttre påfrestningar. |
| --- | --- |

A.

En politiskt, socialt och ekonomiskt instabil situation, ekonomisk nedgång, dålig samhällsstyrning, bristande säkerhet, kränkningar av de mänskliga rättigheterna, politiskt förtryck, humanitära kriser, naturkatastrofer och de allt större skillnaderna i levnadsförhållanden är de huvudsakliga orsakerna till migrationen. Bräckliga stater är de mest sårbara för inre och yttre påfrestningar.

| B. | Migration erbjuder både möjligheter och utmaningar för utvecklingen, med betydande ekonomiska och sociala konsekvenser för ursprungs-, transit- och destinationsländer liksom för migranterna själva. |
| --- | --- |

B.

Migration erbjuder både möjligheter och utmaningar för utvecklingen, med betydande ekonomiska och sociala konsekvenser för ursprungs-, transit- och destinationsländer liksom för migranterna själva.

| C. | En välorganiserad migration kan gynna både EU och AVS-länder, och hjälpa till att tillgodose de nuvarande och framtida arbetskraftsbehoven, och bidra till alla berörda länders utveckling. |
| --- | --- |

C.

En välorganiserad migration kan gynna både EU och AVS-länder, och hjälpa till att tillgodose de nuvarande och framtida arbetskraftsbehoven, och bidra till alla berörda länders utveckling.

| D. | Den syd-sydliga migrationen är mycket mer betydelsefull än den syd-nordliga migrationen eftersom den står för 62,6 % av den totala migrationen, och 84,7 % av alla migranter bosätter sig i länder utanför (28). |
| --- | --- |

D.

Den syd-sydliga migrationen är mycket mer betydelsefull än den syd-nordliga migrationen eftersom den står för 62,6 % av den totala migrationen, och 84,7 % av alla migranter bosätter sig i länder utanför (28).

| E. | Enligt IOM bedöms hälften av världens alla 214 miljoner internationella migranter vara migrerande arbetare, och en växande andel av dessa är kvinnor. Feminiseringen av arbetskraftsinvandringen har skett under de senaste årtiondena. |
| --- | --- |

E.

Enligt IOM bedöms hälften av världens alla 214 miljoner internationella migranter vara migrerande arbetare, och en växande andel av dessa är kvinnor. Feminiseringen av arbetskraftsinvandringen har skett under de senaste årtiondena.

| F. | Sedan 2000 har internationell migration hamnat överst på dagordningen för globala styrelseformer och många olika bilaterala och multilaterala partnerskap har tillkommit. Den nya synen på migration som en drivkraft för utveckling har lagt grunden för nya former av interregionalt samarbete och dialog. |
| --- | --- |

F.

Sedan 2000 har internationell migration hamnat överst på dagordningen för globala styrelseformer och många olika bilaterala och multilaterala partnerskap har tillkommit. Den nya synen på migration som en drivkraft för utveckling har lagt grunden för nya former av interregionalt samarbete och dialog.

| G. | Migrationspolitiken måste harmoniseras och effektiviseras ytterligare för att underlätta förbindelserna mellan ursprungs-, transit- och mottagarländerna och garantera migranternas mänskliga, ekonomiska och sociala rättigheter. |
| --- | --- |

G.

Migrationspolitiken måste harmoniseras och effektiviseras ytterligare för att underlätta förbindelserna mellan ursprungs-, transit- och mottagarländerna och garantera migranternas mänskliga, ekonomiska och sociala rättigheter.

| H. | AVS-EU-ministerrådet enades i maj 2011 om en fortsättning på dialogen om utbildade människors rörlighet, laglig migration, återtagande, visum, smuggling av migranter och människohandel, migranters rättigheter och remitteringar, och AVS- och EU-länderna har åtagit sig att värna respekten för migranters mänskliga rättigheter, oavsett deras invandringsstatus. |
| --- | --- |

H.

AVS-EU-ministerrådet enades i maj 2011 om en fortsättning på dialogen om utbildade människors rörlighet, laglig migration, återtagande, visum, smuggling av migranter och människohandel, migranters rättigheter och remitteringar, och AVS- och EU-länderna har åtagit sig att värna respekten för migranters mänskliga rättigheter, oavsett deras invandringsstatus.

| I. | Afrika-EU-partnerskapet om migration, rörlighet och sysselsättning förbinder parterna till dialog om utflyttade personer, remitteringar, kompetensflykt, migranters rättigheter, sociala konsekvenser av migration, cirkulär och irreguljär migration, viseringsfrågor, smuggling av och handel med migranter, återtagande och återvändande, skydd av flyktingar och studenters rörlighet. |
| --- | --- |

I.

Afrika-EU-partnerskapet om migration, rörlighet och sysselsättning förbinder parterna till dialog om utflyttade personer, remitteringar, kompetensflykt, migranters rättigheter, sociala konsekvenser av migration, cirkulär och irreguljär migration, viseringsfrågor, smuggling av och handel med migranter, återtagande och återvändande, skydd av flyktingar och studenters rörlighet.

| J. | Diskriminering av och våld mot framför allt invandrare, flyktingar och asylsökande, med en tydlig ökning av främlingsfientlighet, invandrarfientlighet, hatpropaganda och hatbrott, fortsätter att vara ett område som EU- och AVS-länderna betraktar med oro. |
| --- | --- |

J.

Diskriminering av och våld mot framför allt invandrare, flyktingar och asylsökande, med en tydlig ökning av främlingsfientlighet, invandrarfientlighet, hatpropaganda och hatbrott, fortsätter att vara ett område som EU- och AVS-länderna betraktar med oro.

| K. | Människosmugglare och människohandlare utnyttjar den irreguljära migrationen och offren tvingas, lockas eller luras att komma till Europa via kriminella nätverk, och detta utgör ett allvarligt säkerhetsproblem för EU och en allvarlig fara för migranternas liv. |
| --- | --- |

K.

Människosmugglare och människohandlare utnyttjar den irreguljära migrationen och offren tvingas, lockas eller luras att komma till Europa via kriminella nätverk, och detta utgör ett allvarligt säkerhetsproblem för EU och en allvarlig fara för migranternas liv.

| L. | Att skydda migranters rättigheter, inklusive kvinnliga migranter och barn, är något av det viktigaste när det gäller att föra en hållbar migrationspolitik. |
| --- | --- |

L.

Att skydda migranters rättigheter, inklusive kvinnliga migranter och barn, är något av det viktigaste när det gäller att föra en hållbar migrationspolitik.

| M. | Det nya reviderade gemensamma europeiska asylsystemet har som mål att tillhandahålla tydligare regler och garantera rättvist och tillräckligt skydd för flyktingar i behov av internationellt skydd. |
| --- | --- |

M.

Det nya reviderade gemensamma europeiska asylsystemet har som mål att tillhandahålla tydligare regler och garantera rättvist och tillräckligt skydd för flyktingar i behov av internationellt skydd.

| N. | EU:s lagstiftning innehåller vissa verktyg, såsom viseringskodexen och kodexen om Schengengränserna, som gör det möjligt att i krissituationer bevilja flyktingar visum av humanitära skäl. |
| --- | --- |

N.

EU:s lagstiftning innehåller vissa verktyg, såsom viseringskodexen och kodexen om Schengengränserna, som gör det möjligt att i krissituationer bevilja flyktingar visum av humanitära skäl.

| O. | EU:s medlemsstater bör uppmanas att använda de ekonomiska medel som kommer att finnas tillgängliga via asyl- och migrationsfonden och de medel som finns tillgängliga under den förberedande åtgärden ”Möjliggöra flyktingars vidarebosättning i samband med katastrofer”. |
| --- | --- |

O.

EU:s medlemsstater bör uppmanas att använda de ekonomiska medel som kommer att finnas tillgängliga via asyl- och migrationsfonden och de medel som finns tillgängliga under den förberedande åtgärden ”Möjliggöra flyktingars vidarebosättning i samband med katastrofer”.

| P. | Den bästa vägen att gå för personer som vill flytta från sitt ursprungsland och för destinationslandet är laglig migration. |
| --- | --- |

P.

Den bästa vägen att gå för personer som vill flytta från sitt ursprungsland och för destinationslandet är laglig migration.

| Q. | Migration kan påskynda den kompetensflykt som har negativa långsiktiga effekter för ett utvecklingslands arbetsmarknad. |
| --- | --- |

Q.

Migration kan påskynda den kompetensflykt som har negativa långsiktiga effekter för ett utvecklingslands arbetsmarknad.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU att satsa ytterligare på ett fördjupat samarbete kring migration och utveckling och att främja en välorganiserad migration som kan skapa en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Församlingen betonar att ett mer samordnat synsätt på migrationspolitiken skulle garantera full respekt för migranters mänskliga, sociala och ekonomiska rättigheter. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU att satsa ytterligare på ett fördjupat samarbete kring migration och utveckling och att främja en välorganiserad migration som kan skapa en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Församlingen betonar att ett mer samordnat synsätt på migrationspolitiken skulle garantera full respekt för migranters mänskliga, sociala och ekonomiska rättigheter.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker behovet av starkare partnerskap mellan ursprungs-, transit- och destinationsländerna för att på ett övergripande sätt, med delat ansvar och samarbete, bättre hantera migrationen. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker behovet av starkare partnerskap mellan ursprungs-, transit- och destinationsländerna för att på ett övergripande sätt, med delat ansvar och samarbete, bättre hantera migrationen.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att fattigdom, svaga ekonomier, brist på utveckling, brist på tillväxt som gynnar de fattiga och brist på sysselsättning liksom kränkningar av de mänskliga rättigheterna och väpnade konflikter är de bakomliggande orsakerna till den internationella migrationen. Församlingen uppmanar EU att öka sina ansträngningar vad gäller utvecklingen i och demokratiseringen av ursprungsländerna och att främja rättsstatsprincipen. Församlingen uppmanar AVS-länderna att föra en effektiv och mer målinriktad politik för fattigdomsminskning och en ekonomisk utvecklingspolitik som skapar sysselsättning. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att fattigdom, svaga ekonomier, brist på utveckling, brist på tillväxt som gynnar de fattiga och brist på sysselsättning liksom kränkningar av de mänskliga rättigheterna och väpnade konflikter är de bakomliggande orsakerna till den internationella migrationen. Församlingen uppmanar EU att öka sina ansträngningar vad gäller utvecklingen i och demokratiseringen av ursprungsländerna och att främja rättsstatsprincipen. Församlingen uppmanar AVS-länderna att föra en effektiv och mer målinriktad politik för fattigdomsminskning och en ekonomisk utvecklingspolitik som skapar sysselsättning.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker sin oro över att allt fler människor riskerar sina liv på farliga överfarter med båt över Medelhavet till EU. Församlingen påminner om att EU:s solidaritet bör åtföljas av ansvar. Församlingen påminner vidare EU:s medlemsstater om att de har en rättslig skyldighet att bistå migranterna till havs. Församlingen uppmanar i detta sammanhang AVS-länderna, och särskilt Eritrea där de flesta flyktingarna kommer i från, att sträva efter internationellt samarbete för att bekämpa människohandel och garantera grundläggande mänskliga rättigheter för alla medborgare. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker sin oro över att allt fler människor riskerar sina liv på farliga överfarter med båt över Medelhavet till EU. Församlingen påminner om att EU:s solidaritet bör åtföljas av ansvar. Församlingen påminner vidare EU:s medlemsstater om att de har en rättslig skyldighet att bistå migranterna till havs. Församlingen uppmanar i detta sammanhang AVS-länderna, och särskilt Eritrea där de flesta flyktingarna kommer i från, att sträva efter internationellt samarbete för att bekämpa människohandel och garantera grundläggande mänskliga rättigheter för alla medborgare.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att gällande EU-lagstiftning (direktiven 2009/50/EG och 2011/98/EU) säkerställer lika behandling av lagliga invandrare och medborgare i den medlemsstat där de är bosatta vad gäller: (i) arbetsvillkor, (ii) föreningsfrihet, (iii) utbildning och yrkesutbildning, (iv) erkännande av examensbevis, utbildningsbevis för teoretiska utbildningar och andra yrkeskvalifikationer, (v) grenar av social trygghet, (vi) skattelättnader, (vii) tillgång till varor och tjänster, (viii) rådgivande tjänster som erbjuds av arbetsförmedlingar, och understryker att EU-medlemsstaterna endast kan begränsa principen om lika behandling på lagligen fastställda områden. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att gällande EU-lagstiftning (direktiven 2009/50/EG och 2011/98/EU) säkerställer lika behandling av lagliga invandrare och medborgare i den medlemsstat där de är bosatta vad gäller: (i) arbetsvillkor, (ii) föreningsfrihet, (iii) utbildning och yrkesutbildning, (iv) erkännande av examensbevis, utbildningsbevis för teoretiska utbildningar och andra yrkeskvalifikationer, (v) grenar av social trygghet, (vi) skattelättnader, (vii) tillgång till varor och tjänster, (viii) rådgivande tjänster som erbjuds av arbetsförmedlingar, och understryker att EU-medlemsstaterna endast kan begränsa principen om lika behandling på lagligen fastställda områden.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS- och EU-länderna att aktivt motverka främlingsfientlighet och främlingsfientligt våld mot invandrare, även genom att öka medvetenheten hos allmänheten och bland personer som arbetar med migranter om behovet av att respektera migranters mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS- och EU-länderna att aktivt motverka främlingsfientlighet och främlingsfientligt våld mot invandrare, även genom att öka medvetenheten hos allmänheten och bland personer som arbetar med migranter om behovet av att respektera migranters mänskliga rättigheter.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU-medlemsstaterna att i enlighet med gällande internationell lagstiftning och unionslagstiftning respektera principen om non-refoulement. Församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att omedelbart avbryta allt otillbörligt och långvarigt frihetsberövande. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU-medlemsstaterna att i enlighet med gällande internationell lagstiftning och unionslagstiftning respektera principen om non-refoulement. Församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att omedelbart avbryta allt otillbörligt och långvarigt frihetsberövande.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar myndigheter i AVS- och EU-länderna att vidta åtgärder för att komma till rätta med framför allt kvinnliga migranters behov, eftersom de är utsatta för våld och övergrepp och detta är ett fortsatt stort problem, särskilt i flyktingläger, och att garantera att den grundläggande principen om barnets bästa följs. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar myndigheter i AVS- och EU-länderna att vidta åtgärder för att komma till rätta med framför allt kvinnliga migranters behov, eftersom de är utsatta för våld och övergrepp och detta är ett fortsatt stort problem, särskilt i flyktingläger, och att garantera att den grundläggande principen om barnets bästa följs.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att samtidigt som mänskliga rättigheter för alla migranter måste garanteras bör EU koncentrera sig på flyktingar som uppfyller Genèvekonventionens villkor för att tillhandahålla bästa möjliga stöd och skydd. Församlingen uppmanar kommissionen att främja skyddsåtgärder för utsatta grupper och personer som ofta faller offer för människohandel, sexuellt utnyttjande och arbetskraftsutnyttjande. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att samtidigt som mänskliga rättigheter för alla migranter måste garanteras bör EU koncentrera sig på flyktingar som uppfyller Genèvekonventionens villkor för att tillhandahålla bästa möjliga stöd och skydd. Församlingen uppmanar kommissionen att främja skyddsåtgärder för utsatta grupper och personer som ofta faller offer för människohandel, sexuellt utnyttjande och arbetskraftsutnyttjande.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att skyddet av migranters rättigheter är grundläggande i återtagandeprocessen. Församlingen uppmanar samtliga parter att se till att den politik som garanterar respekt för dessa rättigheter och den mänskliga värdigheten under processens alla skeden genomförs i praktiken, i enlighet med tillämpliga internationella åtaganden. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att skyddet av migranters rättigheter är grundläggande i återtagandeprocessen. Församlingen uppmanar samtliga parter att se till att den politik som garanterar respekt för dessa rättigheter och den mänskliga värdigheten under processens alla skeden genomförs i praktiken, i enlighet med tillämpliga internationella åtaganden.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU, Frontex och medlemsstaterna att se till att stöd till migranter i nöd är en av de främsta prioriteringarna vid genomförandet av Eurosur-förordningen. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU, Frontex och medlemsstaterna att se till att stöd till migranter i nöd är en av de främsta prioriteringarna vid genomförandet av Eurosur-förordningen.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser mer samarbete i kampen mot olaglig migration, inklusive avtal om frågor avseende återvändande och återtagande av irreguljära migranter till deras ursprungsland samt bilaterala och multilaterala avtal. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser mer samarbete i kampen mot olaglig migration, inklusive avtal om frågor avseende återvändande och återtagande av irreguljära migranter till deras ursprungsland samt bilaterala och multilaterala avtal.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar de förslag som kommissionen nyligen lagt fram om laglig migration för icke asylsökande och uppmanar den att ytterligare utveckla instrument för att etablera en gemensam invandringspolitik, för att hantera ekonomisk migration i syfte att främja ekonomiska och sociala framsteg i mottagar-, transit- och ursprungsländerna samt för att främja social sammanhållning genom att förbättra integrationen av migranter. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar de förslag som kommissionen nyligen lagt fram om laglig migration för icke asylsökande och uppmanar den att ytterligare utveckla instrument för att etablera en gemensam invandringspolitik, för att hantera ekonomisk migration i syfte att främja ekonomiska och sociala framsteg i mottagar-, transit- och ursprungsländerna samt för att främja social sammanhållning genom att förbättra integrationen av migranter.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att samarbeta med AVS-länderna för att uppgifter om laglig migration ska finnas lätt tillgängliga, med särskilt fokus på migranters rättigheter och skyldigheter, som på bland annat Europeiska unionens invandringsportal online. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att samarbeta med AVS-länderna för att uppgifter om laglig migration ska finnas lätt tillgängliga, med särskilt fokus på migranters rättigheter och skyldigheter, som på bland annat Europeiska unionens invandringsportal online.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser centrum för information om och hantering av migrationsfrågor utanför EU, såsom det som redan finns i Mali, som ska hjälpa ursprungs- och transitländer att utarbeta en migrationspolitik som svar på de problem som potentiella och återvändande migranter ställs inför, med vägledning om laglig migration, arbetsmöjligheter och levnadsvillkor i destinationsländerna samt erbjuda arbetsrelaterad fortbildning. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser centrum för information om och hantering av migrationsfrågor utanför EU, såsom det som redan finns i Mali, som ska hjälpa ursprungs- och transitländer att utarbeta en migrationspolitik som svar på de problem som potentiella och återvändande migranter ställs inför, med vägledning om laglig migration, arbetsmöjligheter och levnadsvillkor i destinationsländerna samt erbjuda arbetsrelaterad fortbildning.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar det kommande EU-Afrika-mötet (2–3 april 2014 i Bryssel) och efterlyser en gemensam djärvare strategi och konkreta effektiva strategier för att komma till rätta med migrationen inom ramen för EU:s och Afrikas gemensamma strategi. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar det kommande EU-Afrika-mötet (2–3 april 2014 i Bryssel) och efterlyser en gemensam djärvare strategi och konkreta effektiva strategier för att komma till rätta med migrationen inom ramen för EU:s och Afrikas gemensamma strategi.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att kompetensflykten kan skapa allvarliga problem i utvecklingsländerna och att insatser därför bör göras för att uppmuntra till cirkulär migration. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att kompetensflykten kan skapa allvarliga problem i utvecklingsländerna och att insatser därför bör göras för att uppmuntra till cirkulär migration.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar den viktiga funktion som den pågående EU–AVS-dialogen om migration och utveckling fyller, och även det globala forumet för migration och utveckling, som erbjuder en strukturerad ram för främjandet av utökad dialog och mer samarbete mellan både statliga och icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar den viktiga funktion som den pågående EU–AVS-dialogen om migration och utveckling fyller, och även det globala forumet för migration och utveckling, som erbjuder en strukturerad ram för främjandet av utökad dialog och mer samarbete mellan både statliga och icke-statliga aktörer.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att remitteringar från migranter är den största och mest pålitliga källan till kassaflöde, förutsatt att det finns kanaler för att migranter snabbare, billigare och säkrare ska kunna överföra medel. Församlingen uppmanar därför EU och AVS-länderna att underlätta penningöverföringar och minska kostnaderna för de ekonomiska överföringarna i både ursprungs- och mottagarländerna som ett sätt att åstadkomma utveckling. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att remitteringar från migranter är den största och mest pålitliga källan till kassaflöde, förutsatt att det finns kanaler för att migranter snabbare, billigare och säkrare ska kunna överföra medel. Församlingen uppmanar därför EU och AVS-länderna att underlätta penningöverföringar och minska kostnaderna för de ekonomiska överföringarna i både ursprungs- och mottagarländerna som ett sätt att åstadkomma utveckling.

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU–församlingen uppdrar åt talmännen att översända denna resolution till AVS–EU-rådet, Europeiska kommissionen, rådet, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Afrikanska unionen, regeringarna och parlamenten i AVS-länderna och EU:s medlemsstater samt FN:s generalförsamling. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU–församlingen uppdrar åt talmännen att översända denna resolution till AVS–EU-rådet, Europeiska kommissionen, rådet, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Afrikanska unionen, regeringarna och parlamenten i AVS-länderna och EU:s medlemsstater samt FN:s generalförsamling.

RESOLUTION (29)

om situationen i Centralafrikanska republiken

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sammanträdet i Strasbourg (Frankrike) den 17–19 mars 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sammanträdet i Strasbourg (Frankrike) den 17–19 mars 2014,

| — | med beaktande av artikel 18.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av det reviderade Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det reviderade Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av överenskommelsen från Libreville av den 11 januari 2013 om lösningen av den politisk-militära krisen i Centralafrikanska republiken, som undertecknades under överinseende av stats- och regeringscheferna i Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas), och som fastställer villkoren för en lösning av krisen i Centralafrikanska republiken, och med beaktande av uttalandena från stats- och regeringscheferna i Eccas vid deras toppmöte den 3 och 18 april 2013 i N’Djamena, som fastställer färdplanen för övergången. |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen från Libreville av den 11 januari 2013 om lösningen av den politisk-militära krisen i Centralafrikanska republiken, som undertecknades under överinseende av stats- och regeringscheferna i Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas), och som fastställer villkoren för en lösning av krisen i Centralafrikanska republiken, och med beaktande av uttalandena från stats- och regeringscheferna i Eccas vid deras toppmöte den 3 och 18 april 2013 i N’Djamena, som fastställer färdplanen för övergången.

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2088 (2013) av den 24 januari 2013, 2121 (2013) av den 10 oktober 2013, 2127 (2013) av den 5 december 2013 och 2134 (2014) av den 28 januari 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2088 (2013) av den 24 januari 2013, 2121 (2013) av den 10 oktober 2013, 2127 (2013) av den 5 december 2013 och 2134 (2014) av den 28 januari 2014,

| — | med beaktande av det pressuttalande som Navi Pillay, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, gjorde den 27 januari 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det pressuttalande som Navi Pillay, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, gjorde den 27 januari 2014,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds rapport av den 3 mars 2014 från FN:s generalsekreterare om situationen i Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds rapport av den 3 mars 2014 från FN:s generalsekreterare om situationen i Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av uttalandena av den 5 december 2013 och av den 21 januari 2014 om situationen i Centralafrikanska republiken från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 5 december 2013 och av den 21 januari 2014 om situationen i Centralafrikanska republiken från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik,

| — | med beaktande av uttalandena av den 10 september och 30 december 2013 från kommissionens ledamot med ansvar för humanitärt bistånd och civilskydd om den förvärrade krisen i Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 10 september och 30 december 2013 från kommissionens ledamot med ansvar för humanitärt bistånd och civilskydd om den förvärrade krisen i Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av Europeiska kommissionens pressmeddelande av den 10 februari 2014 om Centralafrikanska republiken, och av den 13 mars 2014 i samband med det besök som kommissionsledamoten med ansvar för utveckling gjorde i Centralafrikanska republiken, tillsammans med Tysklands och Frankrikes utvecklingsministrar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionens pressmeddelande av den 10 februari 2014 om Centralafrikanska republiken, och av den 13 mars 2014 i samband med det besök som kommissionsledamoten med ansvar för utveckling gjorde i Centralafrikanska republiken, tillsammans med Tysklands och Frankrikes utvecklingsministrar,

| — | med beaktande av att en internationell kontaktgrupp för Centralafrikanska republiken tillsattes i maj 2013 för att samordna regionala, kontinentövergripande och internationella insatser och finna en varaktig lösning på landets återkommande problem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att en internationell kontaktgrupp för Centralafrikanska republiken tillsattes i maj 2013 för att samordna regionala, kontinentövergripande och internationella insatser och finna en varaktig lösning på landets återkommande problem,

| — | med beaktande av Internationella brottmålsdomstolens Romstadga från 1998, som Centralafrikanska republiken ratificerade 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella brottmålsdomstolens Romstadga från 1998, som Centralafrikanska republiken ratificerade 2001,

| — | med beaktande av det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter vid indragning av barn i väpnade konflikter som har undertecknats av Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter vid indragning av barn i väpnade konflikter som har undertecknats av Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av det extrainsatta mötet med Eccas stats- och regeringschefer i N’Djamena (Chad) den 9 januari 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det extrainsatta mötet med Eccas stats- och regeringschefer i N’Djamena (Chad) den 9 januari 2014,

| — | med beaktande av att Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd den 10 oktober antog ett nytt operativt koncept, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd den 10 oktober antog ett nytt operativt koncept,

| — | med beaktande av den kommuniké som offentliggjordes av Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd den 7 mars 2014 och som välkomnade det avsevärt förbättrade säkerhetsläget i Centralafrikanska republiken, samtidigt som det konstaterades att situationen på sina håll fortfarande var instabil och att insatserna därför måste fortsätta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kommuniké som offentliggjordes av Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd den 7 mars 2014 och som välkomnade det avsevärt förbättrade säkerhetsläget i Centralafrikanska republiken, samtidigt som det konstaterades att situationen på sina håll fortfarande var instabil och att insatserna därför måste fortsätta,

| — | med beaktande av uttalandet i Addis Abeba (Etiopien) av den 27 november 2013 från de båda ordförandena för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet i Addis Abeba (Etiopien) av den 27 november 2013 från de båda ordförandena för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen,

| — | med beaktande av uttalandet av den 3 mars 2014 från ordföranden för Afrikanska unionens kommission, Nkosazana Dlamini-Zuma, om situationen i Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 3 mars 2014 från ordföranden för Afrikanska unionens kommission, Nkosazana Dlamini-Zuma, om situationen i Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 16 december 2013, den 20 januari 2014 och den 10 februari 2014 om situationen i Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 16 december 2013, den 20 januari 2014 och den 10 februari 2014 om situationen i Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 17 januari 2013, 12 september 2013 och 12 december 2013 om situationen i Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 17 januari 2013, 12 september 2013 och 12 december 2013 om situationen i Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av sin tidigare resolution av den 19 juni 2013 om Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin tidigare resolution av den 19 juni 2013 om Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av högnivåmötet om de humanitära insatserna i Centralafrikanska republiken som hölls i Bryssel den 20 januari 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av högnivåmötet om de humanitära insatserna i Centralafrikanska republiken som hölls i Bryssel den 20 januari 2014,

| — | med beaktande av den givarkonferens för internationella stöduppdraget i Centralafrikanska republiken (Misca) som hölls i Addis Abeba den 1 februari 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den givarkonferens för internationella stöduppdraget i Centralafrikanska republiken (Misca) som hölls i Addis Abeba den 1 februari 2014,

| A. | Den förvärrade krisen i Centralafrikanska republiken i december 2013 ledde till att den tillfällige statschefen, Michel Djotodia, och den tillfällige premiärministern, Nicolas Tiangaye, avgick den 10 januari 2014, |
| --- | --- |

A.

Den förvärrade krisen i Centralafrikanska republiken i december 2013 ledde till att den tillfällige statschefen, Michel Djotodia, och den tillfällige premiärministern, Nicolas Tiangaye, avgick den 10 januari 2014,

| B. | Den 20 januari 2014 valdes en ny tillfällig statschef, Catherine Samba-Panza, av det nationella övergångsrådet efter ett beslut av Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas). Den 25 januari 2014 utsågs André Nzapayéké till premiärminister av den tillfälliga presidenten och en ny regering bildades. |
| --- | --- |

B.

Den 20 januari 2014 valdes en ny tillfällig statschef, Catherine Samba-Panza, av det nationella övergångsrådet efter ett beslut av Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas). Den 25 januari 2014 utsågs André Nzapayéké till premiärminister av den tillfälliga presidenten och en ny regering bildades.

| C. | Om situationen i Centralafrikanska republiken försämras kan det leda till instabilitet i hela regionen. För att återställa säkerheten måste alla anti-Balaka-grupper avväpnas och de före detta Sélèka-rebellerna fortsätta neutraliseras. |
| --- | --- |

C.

Om situationen i Centralafrikanska republiken försämras kan det leda till instabilitet i hela regionen. För att återställa säkerheten måste alla anti-Balaka-grupper avväpnas och de före detta Sélèka-rebellerna fortsätta neutraliseras.

| D. | Samarbetet och komplementariteten mellan styrkorna i det internationella stöduppdraget i Centralafrikanska republiken under Afrikanska unionens ansvar (Misca) och de franska styrkorna (Sangaris) fungerar utmärkt. Den styrka som för närvarande är utplacerad räcker inte för att garantera folkets säkerhet. EU-rådet har beslutat att organisera ett Eufor-uppdrag i Centralafrikanska republiken för att säkra flygplatsen Bangui och det närliggande lägret med 1 00  000 flyktingar. |
| --- | --- |

D.

Samarbetet och komplementariteten mellan styrkorna i det internationella stöduppdraget i Centralafrikanska republiken under Afrikanska unionens ansvar (Misca) och de franska styrkorna (Sangaris) fungerar utmärkt. Den styrka som för närvarande är utplacerad räcker inte för att garantera folkets säkerhet. EU-rådet har beslutat att organisera ett Eufor-uppdrag i Centralafrikanska republiken för att säkra flygplatsen Bangui och det närliggande lägret med 1 00  000 flyktingar.

| E. | Enligt FN:s säkerhetsråds resolutioner finns det ett rättsligt ramverk för en intervention från Afrikanska unionen, Frankrike och EU. Sedan den 5 december 2014 har operationerna i fråga inneburit att upprätthålla ordningen snarare än att genomföra militära operationer. Det är omöjligt att uppnå total säkerhet. Centralafrikanska republiken måste upprätta en centralafrikansk armé. |
| --- | --- |

E.

Enligt FN:s säkerhetsråds resolutioner finns det ett rättsligt ramverk för en intervention från Afrikanska unionen, Frankrike och EU. Sedan den 5 december 2014 har operationerna i fråga inneburit att upprätthålla ordningen snarare än att genomföra militära operationer. Det är omöjligt att uppnå total säkerhet. Centralafrikanska republiken måste upprätta en centralafrikansk armé.

| F. | Den tillfälliga presidenten har välkomnat en intervention av EU. Hon har uppmanat FN att inleda en fredsbevarande operation i Centralafrikanska republiken för att få kontroll över den mångfacetterade krisen. Enligt FN:s säkerhetsråds resolution 2027 (2013) är det möjligt att Misca kan komma att omvandlas till en fredsbevarande FN-insats för att få fortsatt ekonomisk uppbackning, vilket stöder rekommendationen från FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon att placera ut en FN-styrka bestående av 11  820 man – 10  000 soldater och 1  820 poliser – för att återupprätta ordningen och säkerheten. |
| --- | --- |

F.

Den tillfälliga presidenten har välkomnat en intervention av EU. Hon har uppmanat FN att inleda en fredsbevarande operation i Centralafrikanska republiken för att få kontroll över den mångfacetterade krisen. Enligt FN:s säkerhetsråds resolution 2027 (2013) är det möjligt att Misca kan komma att omvandlas till en fredsbevarande FN-insats för att få fortsatt ekonomisk uppbackning, vilket stöder rekommendationen från FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon att placera ut en FN-styrka bestående av 11  820 man – 10  000 soldater och 1  820 poliser – för att återupprätta ordningen och säkerheten.

| G. | Det ekonomiska stöd som det internationella samfundet tillhandahåller är avgörande för att kunna återupprätta säkerhet och de offentliga myndigheterna och för att staten ska kunna utöva sin suveränitet och utföra sitt uppdrag vad gäller utbildning och på det sociala området. Detta bistånd behövs omgående och kan inte villkoras av en nollrisknivå eller total säkerhet. |
| --- | --- |

G.

Det ekonomiska stöd som det internationella samfundet tillhandahåller är avgörande för att kunna återupprätta säkerhet och de offentliga myndigheterna och för att staten ska kunna utöva sin suveränitet och utföra sitt uppdrag vad gäller utbildning och på det sociala området. Detta bistånd behövs omgående och kan inte villkoras av en nollrisknivå eller total säkerhet.

| H. | Avväpning, försoning, gottgörelse, politisk dialog och ett slut på straffriheten är förutsättningar för att orsakerna till den instabila situationen i landet ska kunna utrotas, och landets territoriella integritet får inte äventyras. Det krävs minst en administrativ omorganisation av staten för att det val som är planerat till den 15 februari 2015 ska kunna genomföras. Det internationella samfundet bör därför stödja övergången för att bistå valprocessen. |
| --- | --- |

H.

Avväpning, försoning, gottgörelse, politisk dialog och ett slut på straffriheten är förutsättningar för att orsakerna till den instabila situationen i landet ska kunna utrotas, och landets territoriella integritet får inte äventyras. Det krävs minst en administrativ omorganisation av staten för att det val som är planerat till den 15 februari 2015 ska kunna genomföras. Det internationella samfundet bör därför stödja övergången för att bistå valprocessen.

| I. | Det nationella övergångsrådet inledde officiellt sitt arbete den 14 mars 2014 med att utarbeta ett nytt förslag till konstitution. Den nationella valmyndigheten har inrättats. Den 1 mars 2014 aviserade kommissionsledamoten med ansvar för utveckling ett nytt biståndsanslag på 81 miljoner EUR för Centralafrikanska republiken, detta är ett komplement till de 20 miljoner EUR som EU redan har avsatt för valprocessen i Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

I.

Det nationella övergångsrådet inledde officiellt sitt arbete den 14 mars 2014 med att utarbeta ett nytt förslag till konstitution. Den nationella valmyndigheten har inrättats. Den 1 mars 2014 aviserade kommissionsledamoten med ansvar för utveckling ett nytt biståndsanslag på 81 miljoner EUR för Centralafrikanska republiken, detta är ett komplement till de 20 miljoner EUR som EU redan har avsatt för valprocessen i Centralafrikanska republiken.

| J. | Många av dem som har gjort sig skyldiga till brott mot mänskliga rättigheter och krigsförbrytelser har inte åtalats. Den 20 januari 2014 utsågs Marie-Thérèse Aissata Keita-Bocoum till oberoende expert för människorättssituationen och uppmanades av FN att lägga fram en rapport i mars 2014. FN:s generalsekreterare aviserade den 22 januari 2014 att en internationell kommission skulle inrättas med uppgift att utreda alla anmälda brott mot de mänskliga rättigheterna. Kommissionen inledde sitt arbete den 11 mars 2014. |
| --- | --- |

J.

Många av dem som har gjort sig skyldiga till brott mot mänskliga rättigheter och krigsförbrytelser har inte åtalats. Den 20 januari 2014 utsågs Marie-Thérèse Aissata Keita-Bocoum till oberoende expert för människorättssituationen och uppmanades av FN att lägga fram en rapport i mars 2014. FN:s generalsekreterare aviserade den 22 januari 2014 att en internationell kommission skulle inrättas med uppgift att utreda alla anmälda brott mot de mänskliga rättigheterna. Kommissionen inledde sitt arbete den 11 mars 2014.

| K. | Enligt FN:s säkerhetsråds resolution 2134 (2014) av den 28 februari 2014 får sanktioner införas mot dem som hotar freden, stabiliteten och säkerheten. Åklagarkontoret vid Internationella brottmålsdomstolen inledde den 7 februari en preliminär utredning om de brott som begåtts sedan september 2012. |
| --- | --- |

K.

Enligt FN:s säkerhetsråds resolution 2134 (2014) av den 28 februari 2014 får sanktioner införas mot dem som hotar freden, stabiliteten och säkerheten. Åklagarkontoret vid Internationella brottmålsdomstolen inledde den 7 februari en preliminär utredning om de brott som begåtts sedan september 2012.

| L. | Det har rapporterats om grymheter från båda sidor, och den 3 mars 2014 offentliggjorde FN:s generalsekreterare en rapport som bekräftade människorättsbrotten. Krisen har ännu inte utvecklats till ett sekteristiskt inbördeskrig, men risken för en upptrappning kvarstår. |
| --- | --- |

L.

Det har rapporterats om grymheter från båda sidor, och den 3 mars 2014 offentliggjorde FN:s generalsekreterare en rapport som bekräftade människorättsbrotten. Krisen har ännu inte utvecklats till ett sekteristiskt inbördeskrig, men risken för en upptrappning kvarstår.

| M. | Övergreppen, krigsförbrytelserna och brotten mot mänskligheten har fått muslimer att fly landet och återvända till sitt ursprungsland eller söka skydd i de läger som upprättats inne i Centralafrikanska republiken. Denna flykt, frivillig eller påtvingad, till länder i underregionen orsakar en allvarlig kris i den reala ekonomin. Det finns inte någon statsbudget och utbetalningen av löner i den offentliga sektorn är flera månader efter och prefekturerna måste återställas. |
| --- | --- |

M.

Övergreppen, krigsförbrytelserna och brotten mot mänskligheten har fått muslimer att fly landet och återvända till sitt ursprungsland eller söka skydd i de läger som upprättats inne i Centralafrikanska republiken. Denna flykt, frivillig eller påtvingad, till länder i underregionen orsakar en allvarlig kris i den reala ekonomin. Det finns inte någon statsbudget och utbetalningen av löner i den offentliga sektorn är flera månader efter och prefekturerna måste återställas.

| N. | Den allmänna ordningen och säkerhetsproblemen i Centralafrikanska republiken skapar en allvarlig humanitär kris som har drivit nästan en miljon människor på flykt, och denna kris präglas av livsmedelsbrist, brist på fungerande sjuk- och hälsovårdsinrättningar och på läkemedel. |
| --- | --- |

N.

Den allmänna ordningen och säkerhetsproblemen i Centralafrikanska republiken skapar en allvarlig humanitär kris som har drivit nästan en miljon människor på flykt, och denna kris präglas av livsmedelsbrist, brist på fungerande sjuk- och hälsovårdsinrättningar och på läkemedel.

| O. | Det har inte funnits något fungerande utbildningssystem på två år. Det saknas sysselsättning för de unga. Enligt Unicef har 6  000 barn rekryterats av beväpnade styrkor och grupper. |
| --- | --- |

O.

Det har inte funnits något fungerande utbildningssystem på två år. Det saknas sysselsättning för de unga. Enligt Unicef har 6  000 barn rekryterats av beväpnade styrkor och grupper.

| P. | Det är viktigt att komma åt de bakomliggande orsakerna till krisen i Centralafrikanska republiken genom en bred och heltäckande strategi som tar hänsyn till samspelet mellan landets styrning, ekonomiska utveckling och säkerhet för att förbättra levnadsförhållandena för befolkningen och uppnå varaktig fred. |
| --- | --- |

P.

Det är viktigt att komma åt de bakomliggande orsakerna till krisen i Centralafrikanska republiken genom en bred och heltäckande strategi som tar hänsyn till samspelet mellan landets styrning, ekonomiska utveckling och säkerhet för att förbättra levnadsförhållandena för befolkningen och uppnå varaktig fred.

| Q. | EU är landets viktigaste humanitära partner och utvecklingspartner. EU har ökat sitt humanitära åtagande till mer än 100 miljoner EUR under 2013/2014. Internationella givare förband sig den 20 januari 2014 att tillhandahålla ytterligare 496 miljoner USD i bistånd. Kommissionen kommer att inleda ett ”individcentrerat” utvecklingsprogram med en budget på 101 miljoner EUR för att återställa basala sociala tjänster och möjligheter till försörjning, särskilt inom utbildning, hälsa samt livsmedels- och näringstrygghet. |
| --- | --- |

Q.

EU är landets viktigaste humanitära partner och utvecklingspartner. EU har ökat sitt humanitära åtagande till mer än 100 miljoner EUR under 2013/2014. Internationella givare förband sig den 20 januari 2014 att tillhandahålla ytterligare 496 miljoner USD i bistånd. Kommissionen kommer att inleda ett ”individcentrerat” utvecklingsprogram med en budget på 101 miljoner EUR för att återställa basala sociala tjänster och möjligheter till försörjning, särskilt inom utbildning, hälsa samt livsmedels- och näringstrygghet.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar det nationella övergångsrådets val av Catherine Samba-Panza till Centralafrikanska republikens nya tillfälliga president och bildandet av en ny regering. Församlingen försäkrar dem om dess fulla stöd och uppmanar alla politiska krafter att hjälpa till att återupprätta fred och återuppbygga landet. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar det nationella övergångsrådets val av Catherine Samba-Panza till Centralafrikanska republikens nya tillfälliga president och bildandet av en ny regering. Församlingen försäkrar dem om dess fulla stöd och uppmanar alla politiska krafter att hjälpa till att återupprätta fred och återuppbygga landet.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är djupt oroad över situationen i Centralafrikanska republiken, som präglas av en allvarlig försämring av lag och ordning. Församlingen fördömer våldet, som hindrar basala tjänster från att fungera och som förvärrar en redan fruktansvärd humanitär och ekonomisk situation. Församlingen betonar det akuta behovet av att återupprätta sociala tjänster och hälso- och sjukvård samt att återigen öppna och utrusta skolor. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är djupt oroad över situationen i Centralafrikanska republiken, som präglas av en allvarlig försämring av lag och ordning. Församlingen fördömer våldet, som hindrar basala tjänster från att fungera och som förvärrar en redan fruktansvärd humanitär och ekonomisk situation. Församlingen betonar det akuta behovet av att återupprätta sociala tjänster och hälso- och sjukvård samt att återigen öppna och utrusta skolor.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar internationella parter att i möjligaste mån stödja de gemensamma ansträngningarna vad gäller säkerhet, humanitärt bistånd, upprättandet av en rättsstat och ekonomisk återhämtning. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar internationella parter att i möjligaste mån stödja de gemensamma ansträngningarna vad gäller säkerhet, humanitärt bistånd, upprättandet av en rättsstat och ekonomisk återhämtning.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer med kraft de allvarliga kränkningarna av humanitär rätt och de utbredda brotten mot mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer med kraft de allvarliga kränkningarna av humanitär rätt och de utbredda brotten mot mänskliga rättigheter.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att de som har begått allvarliga brott mot mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt inte får tillåtas komma undan med straffrihet. Församlingen vill se att de fördöms, identifieras, åtalas och döms i enlighet med nationell och internationell strafflag. Församlingen ser positivt på tillsättningen av en internationell kommission bestående av tre ledamöter för att utreda människorättsbrotten, och på utnämningen av Marie-Thérèse Aissata Keita-Bocoum som oberoende expert. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att de som har begått allvarliga brott mot mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt inte får tillåtas komma undan med straffrihet. Församlingen vill se att de fördöms, identifieras, åtalas och döms i enlighet med nationell och internationell strafflag. Församlingen ser positivt på tillsättningen av en internationell kommission bestående av tre ledamöter för att utreda människorättsbrotten, och på utnämningen av Marie-Thérèse Aissata Keita-Bocoum som oberoende expert.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar det värdefulla arbete som utförs av Misca och de franska styrkorna (Sangaris-missionen). Församlingen konstaterar att situationen i Bangui håller på att förbättras. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar det värdefulla arbete som utförs av Misca och de franska styrkorna (Sangaris-missionen). Församlingen konstaterar att situationen i Bangui håller på att förbättras.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen stöder genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 2127 (2013) som godkänner tvångsavväpning av samtliga miliser utan åtskillnad. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen stöder genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 2127 (2013) som godkänner tvångsavväpning av samtliga miliser utan åtskillnad.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att bidra till Eufor-uppdraget i Centralafrikanska republiken så att det snabbt kan inledas. Församlingen uppmanar medlemmarna i FN:s säkerhetsråd att tillmötesgå begäran från generalsekreteraren och övergångsmyndigheterna i Centralafrikanska republiken om att organisera en fredsbevarande FN-styrka och bevilja finansiering för denna. Församlingen efterlyser förstärkning för Misca, och lovordar de afrikanska stater som bidrar till denna. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att bidra till Eufor-uppdraget i Centralafrikanska republiken så att det snabbt kan inledas. Församlingen uppmanar medlemmarna i FN:s säkerhetsråd att tillmötesgå begäran från generalsekreteraren och övergångsmyndigheterna i Centralafrikanska republiken om att organisera en fredsbevarande FN-styrka och bevilja finansiering för denna. Församlingen efterlyser förstärkning för Misca, och lovordar de afrikanska stater som bidrar till denna.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med kraft det internationella samfundet att mobilisera alla nödvändiga finansiella, personella och övriga resurser för att öka närvaron av den internationella säkerhetsstyrka, som huvudsakligen är afrikansk. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med kraft det internationella samfundet att mobilisera alla nödvändiga finansiella, personella och övriga resurser för att öka närvaron av den internationella säkerhetsstyrka, som huvudsakligen är afrikansk.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer attackerna mot muslimer och kristna, och befarar att konflikten kan komma att utvecklas till ett sekteristiskt inbördeskrig. Församlingen välkomnar de religiösa myndigheternas ansträngningar att förhindra en sekteristisk konflikt och bevara den traditionellt fredliga samvaron. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer attackerna mot muslimer och kristna, och befarar att konflikten kan komma att utvecklas till ett sekteristiskt inbördeskrig. Församlingen välkomnar de religiösa myndigheternas ansträngningar att förhindra en sekteristisk konflikt och bevara den traditionellt fredliga samvaron.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att det är viktigt att en sannings- och försoningskommission inrättas för att få ett slut på våldsdåden, försvara offrens rättigheter, förhindra straffrihet och underlätta landets övergång till en demokratisk stat baserad på respekt för mänskliga rättigheter och en rättsstatsprincip där enskilda får stå till svars för sina handlingar så att människor kan leva under drägliga förhållanden. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att det är viktigt att en sannings- och försoningskommission inrättas för att få ett slut på våldsdåden, försvara offrens rättigheter, förhindra straffrihet och underlätta landets övergång till en demokratisk stat baserad på respekt för mänskliga rättigheter och en rättsstatsprincip där enskilda får stå till svars för sina handlingar så att människor kan leva under drägliga förhållanden.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen förordar ett återinrättande av institutionerna i Centralafrikanska republiken. Församlingen stöder de parlaments- och presidentval som ska hållas i februari 2015 och uppmuntrar det civila samhället att delta i debatter om Centralafrikanska republikens framtid. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen förordar ett återinrättande av institutionerna i Centralafrikanska republiken. Församlingen stöder de parlaments- och presidentval som ska hållas i februari 2015 och uppmuntrar det civila samhället att delta i debatter om Centralafrikanska republikens framtid.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar till snabba åtgärder för att hantera konfliktens följder, särskilt när det gäller att reformera de väpnade styrkorna, skicka tillbaka flyktingar till deras hemland, få internflyktingar att återvända hem, återupprätta lokala myndigheter, mobilisera de mänskliga resurser som finns i landet och det civila samhället och genomföra kraftfulla utbildningsprogram. Församlingen uppmanar det internationella samfundet att bistå och stödja Centralafrikanska republikens och grannländernas myndigheter som är tvungna att hantera konsekvenserna av konflikten, särskilt hoten mot livsmedelsförsörjningen. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar till snabba åtgärder för att hantera konfliktens följder, särskilt när det gäller att reformera de väpnade styrkorna, skicka tillbaka flyktingar till deras hemland, få internflyktingar att återvända hem, återupprätta lokala myndigheter, mobilisera de mänskliga resurser som finns i landet och det civila samhället och genomföra kraftfulla utbildningsprogram. Församlingen uppmanar det internationella samfundet att bistå och stödja Centralafrikanska republikens och grannländernas myndigheter som är tvungna att hantera konsekvenserna av konflikten, särskilt hoten mot livsmedelsförsörjningen.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar betydelsen av att genomföra en integrerad subregional strategi som inte bara är inriktad på säkerhet utan som också inkluderar ekonomisk och social utveckling, demokrati och respekt för mänskliga rättigheter, för att bana väg för en hållbar utveckling i regionen. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar betydelsen av att genomföra en integrerad subregional strategi som inte bara är inriktad på säkerhet utan som också inkluderar ekonomisk och social utveckling, demokrati och respekt för mänskliga rättigheter, för att bana väg för en hållbar utveckling i regionen.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar de ansträngningar som har gjorts av myndigheterna i länderna i underregionen. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar de ansträngningar som har gjorts av myndigheterna i länderna i underregionen.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar det växande stödet från EU för att bemöta den humanitära krisen, uppmuntrar EU och dess medlemsstater att fortsätta sina ansträngningar för att samordna sina insatser med andra givare, och uppmanar alla parter att garantera humanitära organisationer omedelbart och obehindrat tillträde till alla människor i nöd. Församlingen uppmanar det internationella samfundet att hålla sitt löfte om att tillhandahålla medel. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar det växande stödet från EU för att bemöta den humanitära krisen, uppmuntrar EU och dess medlemsstater att fortsätta sina ansträngningar för att samordna sina insatser med andra givare, och uppmanar alla parter att garantera humanitära organisationer omedelbart och obehindrat tillträde till alla människor i nöd. Församlingen uppmanar det internationella samfundet att hålla sitt löfte om att tillhandahålla medel.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att de ekonomiska resurserna inte får villkoras av att total säkerhet ska uppnås. Församlingen stöder den tillfälliga presidentens brådskande begäran om bistånd i form av budgetstöd åtföljt av samförvaltning. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att de ekonomiska resurserna inte får villkoras av att total säkerhet ska uppnås. Församlingen stöder den tillfälliga presidentens brådskande begäran om bistånd i form av budgetstöd åtföljt av samförvaltning.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till övergångsinstitutionerna i Centralafrikanska republiken, Afrikanska unionens och Europeiska unionens institutioner, AVS-ministerrådet, Internationella organisationen för frankofoni (IOF), Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas) och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till övergångsinstitutionerna i Centralafrikanska republiken, Afrikanska unionens och Europeiska unionens institutioner, AVS-ministerrådet, Internationella organisationen för frankofoni (IOF), Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas) och FN:s generalsekreterare.

---

(1)  Antagen av gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 19 mars 2014 i Strasbourg (Frankrike).

1

(2)  Antagen av gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 19 mars 2014 i Strasbourg (Frankrike).

2

(3)  EUT L 287, 28.10.2005, s. 4.

3

(4)  EUT L 287, 4.11.2010, s. 3.

4

(5)  EGT L 348, 31.12.2007, s. 1.

5

(6)  EUT L 303, 31.10.2012, s. 1.

6

(7)  EGT L 165, 21.6.2001, s. 1.

7

(8)  EUT C 332, 30.10.2012, s. 1.

8

(9)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

9

(10)  http://www.oecd.org/cleangovbiz/toolkit/49360071.pdf

10

(11)  http://www.wcoomd.org/en/media/newsroom/2013/september/wco-picard-conference.aspx

11

(12)  EUT L 165, 18.6.2013, s. 62.

12

(13)  EUT L 181, 29.6.2013, s. 15.

13

(14)  http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/20-val_01_e.htm

14

(15)  http://www.wcoomd.org/en/about-us/legal-instruments/~/link.aspx?_id=8FB281B82DD8465CB7FE588031749A3B&_z=z

15

(16)  http://www.wto.org/english/news_e/news12_e/trip_05jun12_e.htm

16

(17)  http://www.ciat.org/index.php/en/international-cooperation/international-activities/technical-conferences/2682.html

17

(18)  Antagen av gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 19 mars 2014 i Strasbourg (Frankrike).

18

(19)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 21.

19

(20)  Antagen av gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 19 mars 2014 i Strasbourg (Frankrike).

20

(21)  EUT L 132, 29.5.2010, s. 11.

21

(22)  EUT L 180, 29.6.2013, s. 96.

22

(23)  EUT L 155, 18.6.2009, s. 17.

23

(24)  EUT L 343, 23.12.2011, s. 1.

24

(25)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 1.

25

(26)  Antagna texter, P7_TA(2013)0448.

26

(27)  P7_TC1-COD(2010)0210.

27

(28)  J. Crush, Between North and South: The EU-ACP Migration Relationship, CIGI Papers nr 16, april 2013, s. 8.

28

Between North and South: The EU-ACP Migration Relationship

(29)  Antagen av gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 19 mars 2014 i Strasbourg (Frankrike).

29

---