# Euroopa Liidu L 298/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 298 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide16. oktoober 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 298

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide16. oktoober 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1081/2014, 13. oktoober 2014, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merluusi püük VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1082/2014, 13. oktoober 2014, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süsisaba püük VIII, IX ja X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1083/2014, 15. oktoober 2014, milles käsitletakse valmistise Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kasutamise lubamist emiste söödalisandina (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1084/2014, 15. oktoober 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses difosfaatide (E 450) kasutamisega kergitusaine ja happesuse regulaatorina pärmipõhistes valmistainastes (
  1
  ) | 8 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1085/2014, 15. oktoober 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 10 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni rakendusdirektiiv 2014/96/EL, 15. oktoober 2014, direktiivi 2008/90/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate, puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude märgistamise, pitseerimise ja pakkimise nõuete kohta | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusdirektiiv 2014/97/EL, 15. oktoober 2014, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ tarnijate ja sortide registreerimise ning ühise sortide nimekirja osas | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusdirektiiv 2014/98/EL, 15. oktoober 2014, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ seoses selle I lisas osutatud viljapuude perekondade ja liikide suhtes kehtivate erinõuetega, tarnijate suhtes kehtivate erinõuetega ning ametlikku inspekteerimist käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega | 22 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1081/2014, 13. oktoober 2014, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merluusi püük VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1082/2014, 13. oktoober 2014, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süsisaba püük VIII, IX ja X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1083/2014, 15. oktoober 2014, milles käsitletakse valmistise Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kasutamise lubamist emiste söödalisandina (
  1
  )

Enterococcus faecium

1

5

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1084/2014, 15. oktoober 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses difosfaatide (E 450) kasutamisega kergitusaine ja happesuse regulaatorina pärmipõhistes valmistainastes (
  1
  )

1

8

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1085/2014, 15. oktoober 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

10

DIREKTIIVID

*

Komisjoni rakendusdirektiiv 2014/96/EL, 15. oktoober 2014, direktiivi 2008/90/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate, puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude märgistamise, pitseerimise ja pakkimise nõuete kohta

12

*

Komisjoni rakendusdirektiiv 2014/97/EL, 15. oktoober 2014, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ tarnijate ja sortide registreerimise ning ühise sortide nimekirja osas

16

*

Komisjoni rakendusdirektiiv 2014/98/EL, 15. oktoober 2014, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ seoses selle I lisas osutatud viljapuude perekondade ja liikide suhtes kehtivate erinõuetega, tarnijate suhtes kehtivate erinõuetega ning ametlikku inspekteerimist käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega

22

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 28. mai 2014. aasta otsuse 2014/314/EL (millega kehtestatakse vesikütteseadmetele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid) parandused ( ELT L 164, 3.6.2014 ) | 62 |

Parandused

*

Komisjoni 28. mai 2014. aasta otsuse 2014/314/EL (millega kehtestatakse vesikütteseadmetele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid) parandused ( ELT L 164, 3.6.2014 )

( ELT L 164, 3.6.2014 )

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1081/2014,

13. oktoober 2014,

millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merluusi püük VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) nr 43/2014 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) nr 43/2014 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2014. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. oktoober 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) nr 43/2014, 20. jaanuar 2014, millega määratakse 2014. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2014, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 48/TQ43 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Belgia |
| Kalavaru | HKE/8ABDE. |
| Liik | Merluus (Merluccius merluccius) |
| Piirkond | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe |
| Kuupäev | 13.9.2014 |

Nr

48/TQ43

Liikmesriik

Belgia

Kalavaru

HKE/8ABDE.

Liik

Merluus (Merluccius merluccius)

Piirkond

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

Kuupäev

13.9.2014

---

| 16.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1082/2014,

13. oktoober 2014,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süsisaba püük VIII, IX ja X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) nr 1262/2012 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) nr 1262/2012 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2014. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. oktoober 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) nr 1262/2012, 20. detsember 2012, millega kehtestatakse 2013. ja 2014. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega (ELT L 356, 22.12.2012, lk 22).

2

---

LISA

| Nr | 54/DSS |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | BSF/8910 |
| Liik | Süsisaba (Aphanopus carbo) |
| Piirkond | VIII, IX ja X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Püügikeelu kehtestamise kuupäev | 16.9.2014 |

Nr

54/DSS

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

BSF/8910

Liik

Süsisaba (Aphanopus carbo)

Piirkond

VIII, IX ja X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Püügikeelu kehtestamise kuupäev

16.9.2014

---

| 16.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1083/2014,

15. oktoober 2014,

milles käsitletakse valmistise Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kasutamise lubamist emiste söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Valmistisele Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) loa saamiseks esitati taotlus kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Valmistisele Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) loa saamiseks esitati taotlus kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotlus käsitleb valmistise Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) lubamist emiste söödalisandina, mida kasutatakse kogu paljunemistsükli ajal ning mis tuleb klassifitseerida söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus käsitleb valmistise Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) lubamist emiste söödalisandina, mida kasutatakse kogu paljunemistsükli ajal ning mis tuleb klassifitseerida söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”.

| (4) | Valmistisele Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) on komisjoni määrusega (EÜ) nr 666/2003 (2) antud ajutine kasutusluba põrsaste ja nuumsigade puhul, komisjoni määrusega (EÜ) nr 2154/2003 (3) ajutine kasutusluba emiste puhul, komisjoni määrusega (EÜ) nr 521/2005 (4) ajutine kasutusluba broilerkanade puhul, komisjoni määrusega (EÜ) nr 538/2007 (5) kasutusluba kümneks aastaks võõrutatud põrsaste ja nuumsigade puhul ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 1521/2007 (6) on antud kümneks aastaks luba lisada valmistist emiste söödale alates 90. tiinuspäevast kuni imetamisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(4)

Valmistisele Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) on komisjoni määrusega (EÜ) nr 666/2003 (2) antud ajutine kasutusluba põrsaste ja nuumsigade puhul, komisjoni määrusega (EÜ) nr 2154/2003 (3) ajutine kasutusluba emiste puhul, komisjoni määrusega (EÜ) nr 521/2005 (4) ajutine kasutusluba broilerkanade puhul, komisjoni määrusega (EÜ) nr 538/2007 (5) kasutusluba kümneks aastaks võõrutatud põrsaste ja nuumsigade puhul ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 1521/2007 (6) on antud kümneks aastaks luba lisada valmistist emiste söödale alates 90. tiinuspäevast kuni imetamisperioodi lõpuni.

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 18. veebruari 2014. aasta arvamuses (7) järeldusele, et valmistis Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) ei mõju kavandatud kasutustingimustes kahjulikult loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Selles jõutakse ka järeldusele, et kõnealune lisand võib suurendada pesakonna kaalu või säilitada emise seisundit. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödalisandite analüüsi meetodite kohta söödas. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 18. veebruari 2014. aasta arvamuses (7) järeldusele, et valmistis Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) ei mõju kavandatud kasutustingimustes kahjulikult loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Selles jõutakse ka järeldusele, et kõnealune lisand võib suurendada pesakonna kaalu või säilitada emise seisundit. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödalisandite analüüsi meetodite kohta söödas.

| (6) | Valmistise Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(6)

Valmistise Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (7) | Käesoleva rakendusmäärusega antava loa tõttu tuleks määrus (EÜ) nr 1521/2007 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva rakendusmäärusega antava loa tõttu tuleks määrus (EÜ) nr 1521/2007 kehtetuks tunnistada.

| (8) | Käesoleva rakendusmäärusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva rakendusmäärusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Määrus (EÜ) nr 1521/2007 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 666/2003, 11. aprill 2003, millega lubatakse teatavaid mikroorganisme söötades ajutiselt kasutada (ELT L 96, 12.4.2003, lk 11).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2154/2003, 10. detsember 2003, millega lubatakse ajutiselt kasutada teatavaid mikroorganisme (Enterococcus faecium ja Lactobacillus acidophilus) söötades (ELT L 324, 11.12.2003, lk 11).

3

Enterococcus faecium

Lactobacillus acidophilus

(4)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 521/2005, 1. aprill 2005, mis käsitleb ühe teatava söödalisandi alalist kasutusluba ja juba kasutusloa saanud söödalisandite uute kasutusviiside ajutist lubamist (ELT L 84, 2.4.2005, lk 3).

4

(5)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 538/2007, 15. mai 2007, Enterococcus faecium'i DSM 7134 (Bonvital) uue kasutusviisi lubamise kohta söödalisandina (ELT L 128, 16.5.2007, lk 16).

5

Enterococcus faecium

(6)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1521/2007, 19. detsember 2007, Enterococcus faecium'i DSM 7134 (Bonvital) uue kasutusviisi lubamise kohta söödalisandina (ELT L 335, 20.12.2007, lk 24).

6

Enterococcus faecium

(7)  EFSA Journal 2014; 12(2):3565

7

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolooniaid moodustavate osakeste (CFU) arv täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained. |
| 4b1841 | Lactosan GmbH & Co KG | Enterococcus faecium DSM 7134 | Söödalisandi koostis


  Enterococcus faecium'i DSM 7134 valmistis, milles on vähemalt: | pulbris: 1 × 1010 CFU/g söödalisandit |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Kolooniaid moodustavate osakeste (CFU) arv täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained.

4b1841

Lactosan GmbH & Co KG

Enterococcus faecium DSM 7134

Söödalisandi koostis

Enterococcus faecium'i DSM 7134 valmistis, milles on vähemalt:

pulbris: 1 × 1010 CFU/g söödalisandit

| | graanulites (mikrokapslites): 1 × 1010 CFU/g söödalisandit |
| --- | --- |

graanulites (mikrokapslites): 1 × 1010 CFU/g söödalisandit

Toimeaine kirjeldus

Enterococcus faecium'i DSM 7134 elujõulised rakud

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod, kasutades sapi-eskuliin-asiidagarit (EN 15788)

Kindlaksmääramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE).

Emised

—

5 × 108

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

2.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid.

5. november 2024

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad Euroopa Liidu söödalisandite referentlabori veebilehel järgmisel aadressil: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 16.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1084/2014,

15. oktoober 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses difosfaatide (E 450) kasutamisega kergitusaine ja happesuse regulaatorina pärmipõhistes valmistainastes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainete kohta ja kõnealuste lisaainete kasutamise tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainete kohta ja kõnealuste lisaainete kasutamise tingimused.

| (2) | Kõnealust liidu loetelu võib komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist ajakohastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1331/2008 (2) artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealust liidu loetelu võib komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist ajakohastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1331/2008 (2) artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt.

| (3) | 7. juulil 2013 esitati taotlus difosfaatide (E 450) kasutamise lubamiseks kergitusaine ja happesuse regulaatorina pärmipõhistes valmistainastes ning see taotlus on tehtud kättesaadavaks liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(3)

7. juulil 2013 esitati taotlus difosfaatide (E 450) kasutamise lubamiseks kergitusaine ja happesuse regulaatorina pärmipõhistes valmistainastes ning see taotlus on tehtud kättesaadavaks liikmesriikidele.

| (4) | Pitsa, quiche'i, tortide ja muude samalaadsete toodete põhja valmistamiseks kasutatavate värskete tainaste valmistamiseks on vaja söögisoodal (E 500), difosfaatidel (E 450) ja pärmil põhinevat kergitamist. Sellised tainad ei tohiks kerkida, kui neid hoitakse jahutatult (tainas peaks hakkama kerkima alles siis, kui tarbija hakkab sellest lõpptoodet valmistama). Peamiselt aitab tainast kergitada söögisooda, samal ajal kui pärmi, mis on aeglane kergitaja, on vaja peamiselt selleks, et anda tainale tüüpilist lõhna ja maitset. Difosfaate on vaja happesuse reguleerimiseks, et söögisoodast tekkiv süsinikdioksiidi hulk püsiks normi piires. |
| --- | --- |

(4)

Pitsa, quiche'i, tortide ja muude samalaadsete toodete põhja valmistamiseks kasutatavate värskete tainaste valmistamiseks on vaja söögisoodal (E 500), difosfaatidel (E 450) ja pärmil põhinevat kergitamist. Sellised tainad ei tohiks kerkida, kui neid hoitakse jahutatult (tainas peaks hakkama kerkima alles siis, kui tarbija hakkab sellest lõpptoodet valmistama). Peamiselt aitab tainast kergitada söögisooda, samal ajal kui pärmi, mis on aeglane kergitaja, on vaja peamiselt selleks, et anda tainale tüüpilist lõhna ja maitset. Difosfaate on vaja happesuse reguleerimiseks, et söögisoodast tekkiv süsinikdioksiidi hulk püsiks normi piires.

| (5) | Sellist söögisoodal, difosfaatidel ja pärmil põhinevat kergitamist võib kasutada alternatiivina isekerkivast jahust (mille puhul on lubatud fosfaadisisalduse kõrgemad piirmäärad) valmistatud taina kergitamisel. Seega ei too difosfaatide kasutamise lubamine pärmipõhistes valmistainastes kaasa fosfaatide tarbimise suurenemist. Seega on asjakohane lubada kasutada pitsa, quiche'i, tortide ja muude samalaadsete toodete põhja valmistamiseks kasutatavates pärmipõhistes valmistainastes kergitusaine ja happesuse regulaatorina difosfaate. |
| --- | --- |

(5)

Sellist söögisoodal, difosfaatidel ja pärmil põhinevat kergitamist võib kasutada alternatiivina isekerkivast jahust (mille puhul on lubatud fosfaadisisalduse kõrgemad piirmäärad) valmistatud taina kergitamisel. Seega ei too difosfaatide kasutamise lubamine pärmipõhistes valmistainastes kaasa fosfaatide tarbimise suurenemist. Seega on asjakohane lubada kasutada pitsa, quiche'i, tortide ja muude samalaadsete toodete põhja valmistamiseks kasutatavates pärmipõhistes valmistainastes kergitusaine ja happesuse regulaatorina difosfaate.

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikele 2 peab komisjon määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud Euroopa Liidu toidu lisaainete loetelu ajakohastamiseks küsima Euroopa Toiduohutusameti arvamust, välja arvatud juhul, kui kõnealune ajakohastamine tõenäoliselt ei mõjuta inimeste tervist. Kuna difosfaatide kasutamise lubamist kergitusaine ja happesuse regulaatorina pitsa, quiche'i, tortide ja muude samalaadsete toodete põhja valmistamiseks kasutatavates pärmipõhistes valmistainastes ei peeta ohtlikuks, puudub vajadus Euroopa Toiduohutusameti arvamuse järele. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikele 2 peab komisjon määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud Euroopa Liidu toidu lisaainete loetelu ajakohastamiseks küsima Euroopa Toiduohutusameti arvamust, välja arvatud juhul, kui kõnealune ajakohastamine tõenäoliselt ei mõjuta inimeste tervist. Kuna difosfaatide kasutamise lubamist kergitusaine ja happesuse regulaatorina pitsa, quiche'i, tortide ja muude samalaadsete toodete põhja valmistamiseks kasutatavates pärmipõhistes valmistainastes ei peeta ohtlikuks, puudub vajadus Euroopa Toiduohutusameti arvamuse järele.

| (7) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1331/2008, 16. detsember 2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus (ELT L 354, 31.12.2008, lk 1).

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osas lisatakse gruppi 07.1 „Saia-leivatooted” pärast toidu lisaaine E 338–452 kannet järgmine kanne:

| | „E 450 | Difosfaadid | 12 000 | (4) | Üksnes jahutatud pärmipõhised valmistainad, mida kasutatakse pitsa, quiche'i, tortide ja muude samalaadsete toodete põhja valmistamiseks.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„E 450

Difosfaadid

12 000

(4)

Üksnes jahutatud pärmipõhised valmistainad, mida kasutatakse pitsa, quiche'i, tortide ja muude samalaadsete toodete põhja valmistamiseks.”

---

| 16.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1085/2014,

15. oktoober 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. oktoober 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| MA | 122,4 |
| MK | 60,9 |
| ZZ | 82,4 |
| 0707 00 05 | TR | 158,2 |
| ZZ | 158,2 |
| 0709 93 10 | TR | 142,8 |
| ZZ | 142,8 |
| 0805 50 10 | AR | 95,1 |
| BR | 84,6 |
| CL | 109,5 |
| TR | 111,7 |
| UY | 97,0 |
| ZA | 101,1 |
| ZZ | 99,8 |
| 0806 10 10 | BR | 191,0 |
| MK | 34,4 |
| TR | 143,7 |
| ZZ | 123,0 |
| 0808 10 80 | BA | 49,5 |
| BR | 53,2 |
| CL | 89,4 |
| NZ | 134,3 |
| US | 192,1 |
| ZA | 119,7 |
| ZZ | 106,4 |
| 0808 30 90 | CN | 75,7 |
| TR | 116,3 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 90,7 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

64,0

MA

122,4

MK

60,9

ZZ

82,4

0707 00 05

TR

158,2

ZZ

158,2

0709 93 10

TR

142,8

ZZ

142,8

0805 50 10

AR

95,1

BR

84,6

CL

109,5

TR

111,7

UY

97,0

ZA

101,1

ZZ

99,8

0806 10 10

BR

191,0

MK

34,4

TR

143,7

ZZ

123,0

0808 10 80

BA

49,5

BR

53,2

CL

89,4

NZ

134,3

US

192,1

ZA

119,7

ZZ

106,4

0808 30 90

CN

75,7

TR

116,3

ZA

80,2

ZZ

90,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 16.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/12

---

KOMISJONI RAKENDUSDIREKTIIV 2014/96/EL,

15. oktoober 2014,

direktiivi 2008/90/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate, puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude märgistamise, pitseerimise ja pakkimise nõuete kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/90/EÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | On asjakohane vastu võtta puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude märgistamise, pitseerimise ja pakkimise nõuded, tagamaks et nende turustamine toimub kooskõlas direktiiviga 2008/90/EÜ. |
| --- | --- |

(1)

On asjakohane vastu võtta puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude märgistamise, pitseerimise ja pakkimise nõuded, tagamaks et nende turustamine toimub kooskõlas direktiiviga 2008/90/EÜ.

| (2) | Ametlikult supereliit-, eliit või sertifitseeritud materjalina sertifitseeritud viljapuude paljundusmaterjali ning ametlikult sertifitseeritud materjalina sertifitseeritud viljapuude jaoks on vaja ette näha pitseerimis- ja pakkimisnõuded. |
| --- | --- |

(2)

Ametlikult supereliit-, eliit või sertifitseeritud materjalina sertifitseeritud viljapuude paljundusmaterjali ning ametlikult sertifitseeritud materjalina sertifitseeritud viljapuude jaoks on vaja ette näha pitseerimis- ja pakkimisnõuded.

| (3) | Supereliit-, eliit või sertifitseeritud materjali tuleks turustada teatavatele nõuetele vastava etiketiga varustatult. Etiketi peaks koostama ja kinnitama vastutav ametiasutus. Liikmesriikidel peaks olema võimalus ette näha, et vastutav ametiasutus võib lubada tarnijal etikette vastutava ametiasutuse järelevalve all koostada ja kinnitada. Etiketi kujunduse peaks igal juhul kehtestama vastutav ametiasutus kooskõlas käesoleva direktiivi nõuetega. |
| --- | --- |

(3)

Supereliit-, eliit või sertifitseeritud materjali tuleks turustada teatavatele nõuetele vastava etiketiga varustatult. Etiketi peaks koostama ja kinnitama vastutav ametiasutus. Liikmesriikidel peaks olema võimalus ette näha, et vastutav ametiasutus võib lubada tarnijal etikette vastutava ametiasutuse järelevalve all koostada ja kinnitada. Etiketi kujunduse peaks igal juhul kehtestama vastutav ametiasutus kooskõlas käesoleva direktiivi nõuetega.

| (4) | Et võimaldada supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud materjali paljude eri sortide või tüüpide koos turustamist, tuleks liikmesriikidel lubada ette näha etiketti täiendav saatedokument, et hõlbustada kasutajate teavitamist ning parandada partiide jälgitavust ja kontrolli kõigil turustamisetappidel. Kõnealuse dokumendi peaks koostama vastutav ametiasutus või asjaomane tarnija vastutava ametiasutuse järelevalve all. |
| --- | --- |

(4)

Et võimaldada supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud materjali paljude eri sortide või tüüpide koos turustamist, tuleks liikmesriikidel lubada ette näha etiketti täiendav saatedokument, et hõlbustada kasutajate teavitamist ning parandada partiide jälgitavust ja kontrolli kõigil turustamisetappidel. Kõnealuse dokumendi peaks koostama vastutav ametiasutus või asjaomane tarnija vastutava ametiasutuse järelevalve all.

| (5) | CAC-materjali (Conformitas Agraria Communitatis) turustamiseks tuleks nõuda tarnija koostatud dokumenti. |
| --- | --- |

(5)

CAC-materjali (Conformitas Agraria Communitatis) turustamiseks tuleks nõuda tarnija koostatud dokumenti.

| (6) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas puuviljade botaanilistesse perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ja taimede alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas puuviljade botaanilistesse perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ja taimede alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Märgistamise, pitseerimise ja pakkimise nõuded

Liikmesriigid tagavad, et ametlikult supereliit-, eliit või sertifitseeritud materjalina sertifitseeritud viljapuude paljundusmaterjali (edaspidi „paljundusmaterjal”) ning ametlikult sertifitseeritud materjalina sertifitseeritud viljapuid (edaspidi „viljapuud”), mis on ette nähtud puuviljade tootmiseks, turustatakse ainult siis, kui need vastavad artiklites 2 ja 4 sätestatud märgistamise, pitseerimise ja pakkimise nõuetele. Vajaduse korral võib etiketi täiendamiseks lisada artiklis 3 sätestatud saatedokumendi.

Liikmesriigid tagavad, et paljundusmaterjali ja viljapuid, mis kvalifitseeruvad CAC-materjaliks (Conformitas Agraria Communitatis), turustatakse ainult siis, kui need vastavad artiklis 5 sätestatud tarnija dokumendi nõuetele.

Artikkel 2

Supereliit-, eliit- või sertifitseeritud materjali etikett

1.   Liikmesriigid tagavad, et supereliit-, eliit- või sertifitseeritud materjali korral koostab vastutav ametiasutus lõigete 2–5 nõuetele vastava etiketi ja kinnitab selle paljundusmaterjalina või viljapuudena turustatavatele taimedele või taimeosadele. Liikmesriigid võivad ette näha, et vastutav ametiasutus võib lubada tarnijal etikette vastutava ametiasutuse järelevalve all koostada ja kinnitada. Etiketi kujunduse kehtestab vastutav ametiasutus kooskõlas lõigetega 2, 3 ja 4.

Paljundusmaterjali või viljapuid, mis moodustavad ühe partii, võib turustada ühe etiketiga, kui selline materjal või sellised viljapuud kuuluvad ühte ja samasse pakendisse, kimpu või konteinerisse, ja kõnealune etikett kinnitatakse vastavalt lõike 5 teisele lõigule.

Liikmesriigid võivad ette näha, et üheaastased või vanemad viljapuud tuleb märgistada eraldi. Sel juhul võib etiketi paigaldada põllul enne väljajuurimist või selle ajal või hiljem. Kui etikett paigaldatakse hiljem, tuleb ühe partii taimed välja juurida koos ning neid tuleb hoida märgistatud konteinerites teistest partiidest eraldi kuni kõnealustele taimedele etiketi paigaldamiseni.

2.   Etikett sisaldab järgmist teavet:

| a) | märge „ELi eeskirjad ja standardid”; |
| --- | --- |

a)

märge „ELi eeskirjad ja standardid”;

| b) | märgistanud liikmesriik või vastav kood; |
| --- | --- |

b)

märgistanud liikmesriik või vastav kood;

| c) | vastutav ametiasutus või vastav kood; |
| --- | --- |

c)

vastutav ametiasutus või vastav kood;

| d) | tarnija nimi või vastutava ametiasutuse väljaantud registreerimisnumber/-kood; |
| --- | --- |

d)

tarnija nimi või vastutava ametiasutuse väljaantud registreerimisnumber/-kood;

| e) | pakendi või kimbu viitenumber, individuaalne seerianumber, nädala number või partii number; |
| --- | --- |

e)

pakendi või kimbu viitenumber, individuaalne seerianumber, nädala number või partii number;

| f) | botaaniline nimi; |
| --- | --- |

f)

botaaniline nimi;

| g) | kategooria, eliitmaterjali korral ka põlvkonna number; |
| --- | --- |

g)

kategooria, eliitmaterjali korral ka põlvkonna number;

| h) | sordi ja vajaduse korral ka klooni kirjeldus. Sordita pookealuste korral asjaomase liigi või liikidevahelise hübriidi nimi. Poogitud viljapuude korral tuleb selline teave esitada nii pookealuse kui ka poogendi kohta. Selliste liikide korral, mille ametliku registreerimise või sordikaitse taotlus on läbivaatamisel, peab teave sisaldama märget „pakutud sordinimi” ja „taotlus läbivaatamisel”; |
| --- | --- |

h)

sordi ja vajaduse korral ka klooni kirjeldus. Sordita pookealuste korral asjaomase liigi või liikidevahelise hübriidi nimi. Poogitud viljapuude korral tuleb selline teave esitada nii pookealuse kui ka poogendi kohta. Selliste liikide korral, mille ametliku registreerimise või sordikaitse taotlus on läbivaatamisel, peab teave sisaldama märget „pakutud sordinimi” ja „taotlus läbivaatamisel”;

| i) | vajaduse korral märge „ametlikult tunnustatud kirjeldusega sort”; |
| --- | --- |

i)

vajaduse korral märge „ametlikult tunnustatud kirjeldusega sort”;

| j) | kogus; |
| --- | --- |

j)

kogus;

| k) | tootmisriik ja vastav kood, kui tegemist ei ole märgistanud liikmesriigiga; |
| --- | --- |

k)

tootmisriik ja vastav kood, kui tegemist ei ole märgistanud liikmesriigiga;

| l) | väljastamise aasta; |
| --- | --- |

l)

väljastamise aasta;

| m) | kui algne etikett on asendatud teise etiketiga: algse etiketi väljastamise aasta. |
| --- | --- |

m)

kui algne etikett on asendatud teise etiketiga: algse etiketi väljastamise aasta.

3.   Etikett peab olema ühes liidu ametlikus keeles kustumatult trükitud, kergesti nähtav ja loetav.

4.   Kui mis tahes taimekategooria või taimeosade korral kasutatakse värvilist etiketti, on etiketi värv järgmine:

| a) | supereliitmaterjali korral valge diagonaalse lilla triibuga; |
| --- | --- |

a)

supereliitmaterjali korral valge diagonaalse lilla triibuga;

| b) | eliitmaterjali korral valge; |
| --- | --- |

b)

eliitmaterjali korral valge;

| c) | sertifitseeritud materjali korral sinine. |
| --- | --- |

c)

sertifitseeritud materjali korral sinine.

5.   Etikett kinnitatakse paljundusmaterjalina või viljapuudena turustatavatele taimedele või taimeosadele. Kui selliseid taimi või taimeosasid kavatsetakse turustada pakendis, kimbus või konteineris, tuleb etikett kinnitada kõnealusele pakendile, kimbule või konteinerile.

Kui paljundusmaterjali või viljapuid turustatakse lõike 1 teise lõigu kohaselt ühe etiketiga, kinnitatakse kõnealune etikett seda paljundusmaterjali või neid viljapuid sisaldavale pakendile, kimbule või konteinerile.

Artikkel 3

Supereliit-, eliit- või sertifitseeritud materjali saatedokument

1.   Liikmesriigid võivad ette näha, et vastutav ametiasutus või kõnealuse asutuse järelevalve all olev asjaomane tarnija võib artiklis 2 osutatud etiketi täiendamiseks koostada saatedokumendi partiide kohta, mis koosnevad eri sorti või tüüpi supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud materjalist, mida kavatsetakse turustada koos.

2.   Saatedokument peab vastama järgmistele nõuetele:

| a) | sisaldama artikli 2 lõikes 2 sätestatud ja vastaval etiketil märgitud teavet; |
| --- | --- |

a)

sisaldama artikli 2 lõikes 2 sätestatud ja vastaval etiketil märgitud teavet;

| b) | olema koostatud ühes liidu ametlikest keeltest; |
| --- | --- |

b)

olema koostatud ühes liidu ametlikest keeltest;

| c) | olema esitatud vähemalt kahes eksemplaris (tarnija ja saaja); |
| --- | --- |

c)

olema esitatud vähemalt kahes eksemplaris (tarnija ja saaja);

| d) | olema materjaliga kaasas tarnija asukohast saaja asukohani; |
| --- | --- |

d)

olema materjaliga kaasas tarnija asukohast saaja asukohani;

| e) | sisaldama saaja nime ja aadressi; |
| --- | --- |

e)

sisaldama saaja nime ja aadressi;

| f) | sisaldama dokumendi väljaandmise kuupäeva; |
| --- | --- |

f)

sisaldama dokumendi väljaandmise kuupäeva;

| g) | sisaldama vajaduse korral partiiga seotud täiendavat teavet. |
| --- | --- |

g)

sisaldama vajaduse korral partiiga seotud täiendavat teavet.

3.   Kui saatedokumendis esitatud teave on vastuolus artiklis 2 osutatud etiketil oleva teabega, tuginetakse kõnealusel etiketil olevale teabele.

Artikkel 4

Supereliit-, eliit- või sertifitseeritud materjali pitseerimise ja pakkimise nõuded

1.   Liikmesriigid tagavad, et juhul, kui supereliit-, eliit- või sertifitseeritud materjali turustatakse kahest või enamast taimest või taimeosast koosnevate partiidena, on need partiid piisavalt homogeensed.

Selliste partiide taimed või taimeosad peavad vastama punkti a või punkti b nõuetele:

| a) | taimed või taimeosad asuvad lõike 2 kohaselt pitseeritud pakendis või konteineris või |
| --- | --- |

a)

taimed või taimeosad asuvad lõike 2 kohaselt pitseeritud pakendis või konteineris või

| b) | taimed või taimeosad moodustavad lõike 2 kohaselt pitseeritud kimbu. |
| --- | --- |

b)

taimed või taimeosad moodustavad lõike 2 kohaselt pitseeritud kimbu.

2.   Käesolevas direktiivis tähendab „pitseerimine” pakendi või konteineri korral sulgemist sellisel viisil, et seda ei ole võimalik avada ilma sulgemisvahendit rikkumata, ja kimbu korral kokkusidumist sellisel viisil, et kimbus olevaid taimi või taimeosi ei saa eraldada ilma sidumisvahendit või -vahendeid rikkumata. Pakend, konteiner või kimp märgistatakse nii, et etikett muutub eemaldamise korral kehtetuks.

Artikkel 5

Tarnija dokument CAC-materjali kohta

1.   Liikmesriigid tagavad, et CAC-materjali turustatakse koos dokumendiga, mille on koostanud tarnija ja mis vastab lõigete 2 ja 3 nõuetele (edaspidi „tarnija dokument”).

Liikmesriigid tagavad, et tarnija dokument ei sarnane artiklis 2 osutatud etiketile või artiklis 3 osutatud saatedokumendile, et oleks võimalik vältida tarnija dokumendi ja ülejäänud kahe dokumendi segiajamist.

2.   Tarnija dokument peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | märge „ELi eeskirjad ja standardid”; |
| --- | --- |

a)

märge „ELi eeskirjad ja standardid”;

| b) | liikmesriik, kus tarnija dokument koostati, või vastav kood; |
| --- | --- |

b)

liikmesriik, kus tarnija dokument koostati, või vastav kood;

| c) | vastutav ametiasutus või vastav kood; |
| --- | --- |

c)

vastutav ametiasutus või vastav kood;

| d) | tarnija nimi või vastutava ametiasutuse väljaantud registreerimisnumber/-kood; |
| --- | --- |

d)

tarnija nimi või vastutava ametiasutuse väljaantud registreerimisnumber/-kood;

| e) | individuaalne seerianumber, nädala number või partii number; |
| --- | --- |

e)

individuaalne seerianumber, nädala number või partii number;

| f) | botaaniline nimi; |
| --- | --- |

f)

botaaniline nimi;

| g) | CAC-materjal; |
| --- | --- |

g)

CAC-materjal;

| h) | sordi ja vajaduse korral ka klooni kirjeldus. Sordita pookealuste korral asjaomase liigi või liikidevahelise hübriidi nimi. Poogitud viljapuude korral esitatakse selline teave nii pookealuse kui ka poogendi kohta. Selliste liikide korral, mille ametliku registreerimise või sordikaitse taotlus on läbivaatamisel, peab teave sisaldama märget „pakutud sordinimi” ja „taotlus läbivaatamisel”; |
| --- | --- |

h)

sordi ja vajaduse korral ka klooni kirjeldus. Sordita pookealuste korral asjaomase liigi või liikidevahelise hübriidi nimi. Poogitud viljapuude korral esitatakse selline teave nii pookealuse kui ka poogendi kohta. Selliste liikide korral, mille ametliku registreerimise või sordikaitse taotlus on läbivaatamisel, peab teave sisaldama märget „pakutud sordinimi” ja „taotlus läbivaatamisel”;

| i) | kogus; |
| --- | --- |

i)

kogus;

| j) | tootmisriik ja vastav kood, kui tegemist ei ole liikmesriigiga, kus tarnija dokument koostati; |
| --- | --- |

j)

tootmisriik ja vastav kood, kui tegemist ei ole liikmesriigiga, kus tarnija dokument koostati;

| k) | dokumendi väljaandmise kuupäev. |
| --- | --- |

k)

dokumendi väljaandmise kuupäev.

3.   Tarnija dokument peab olema ühes liidu ametlikus keeles kustumatult trükitud ning kergesti nähtav ja loetav.

Artikkel 6

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2016. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2017.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetavate põhiliste riigisiseste õigusnormide teksti.

Artikkel 7

Läbivaatamisklausel

Komisjon vaatab artikli 2 lõike 4 läbi 1. jaanuariks 2019.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 9

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 267, 8.10.2008, lk 8.

1

---

| 16.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/16

---

KOMISJONI RAKENDUSDIREKTIIV 2014/97/EL,

15. oktoober 2014,

millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ tarnijate ja sortide registreerimise ning ühise sortide nimekirja osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/90/EÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta, (1) eriti artikli 5 lõiget 3 ja artikli 7 lõikeid 5 ja 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | On vaja kehtestada sätted seoses direktiiviga 2008/90/EÜ ette nähtud tarnijate registriga ja tarnijate teatamiskohustusega. |
| --- | --- |

(1)

On vaja kehtestada sätted seoses direktiiviga 2008/90/EÜ ette nähtud tarnijate registriga ja tarnijate teatamiskohustusega.

| (2) | Läbipaistvuse tagamiseks peaksid liikmesriigid selle registri vajaduse korral kättesaadavaks tegema. Liikmesriigid võivad otsustada, kas kõnealune register või mõni osa sellest avaldatakse. |
| --- | --- |

(2)

Läbipaistvuse tagamiseks peaksid liikmesriigid selle registri vajaduse korral kättesaadavaks tegema. Liikmesriigid võivad otsustada, kas kõnealune register või mõni osa sellest avaldatakse.

| (3) | Ette tuleks näha sordiregister. Lisaks direktiivi 2008/90/EÜ kohaselt registreeritud sortidele peaks see register sisaldama nõukogu direktiivi 92/34/EMÜ (2) kohaselt registreeritud sorte. Kõnealuses registris tuleks märkida, kas sortidel on ametlik kirjeldus või ametlikult tunnustatud kirjeldus. |
| --- | --- |

(3)

Ette tuleks näha sordiregister. Lisaks direktiivi 2008/90/EÜ kohaselt registreeritud sortidele peaks see register sisaldama nõukogu direktiivi 92/34/EMÜ (2) kohaselt registreeritud sorte. Kõnealuses registris tuleks märkida, kas sortidel on ametlik kirjeldus või ametlikult tunnustatud kirjeldus.

| (4) | Geneetiliselt muundatud sordid tuleks registreerida ainult juhul, kui sordi alla kuuluval geneetiliselt muundatud organismil on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 (4) kohane kasvatusluba. |
| --- | --- |

(4)

Geneetiliselt muundatud sordid tuleks registreerida ainult juhul, kui sordi alla kuuluval geneetiliselt muundatud organismil on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 (4) kohane kasvatusluba.

| (5) | Ette tuleks näha tingimused, mille alusel sordid peavad olema registreeritud ametliku kirjeldusega sortidena, ja nende registreerimise kord. Vastavalt direktiivis 2008/90/EÜ sätestatule võivad liikmesriigid kehtestada ametlikult tunnustatud kirjeldusega sordi registreerimise tingimused. |
| --- | --- |

(5)

Ette tuleks näha tingimused, mille alusel sordid peavad olema registreeritud ametliku kirjeldusega sortidena, ja nende registreerimise kord. Vastavalt direktiivis 2008/90/EÜ sätestatule võivad liikmesriigid kehtestada ametlikult tunnustatud kirjeldusega sordi registreerimise tingimused.

| (6) | Selleks, et registreerida sort ametlikult tunnustatud kirjeldusega sordina, peab vastutav ametiasutus sellise kirjelduse koostama. |
| --- | --- |

(6)

Selleks, et registreerida sort ametlikult tunnustatud kirjeldusega sordina, peab vastutav ametiasutus sellise kirjelduse koostama.

| (7) | Ette tuleks näha registreerimise kehtivusaeg, registreerimise uuendamine ja sordi kustutamine sordiregistrist. |
| --- | --- |

(7)

Ette tuleks näha registreerimise kehtivusaeg, registreerimise uuendamine ja sordi kustutamine sordiregistrist.

| (8) | Liikmesriigid peaksid edastama üksteisele ja komisjonile teatava registreeritud sorte ja sortide registreerimise taotlusi käsitleva teabe. Selle teabe põhjal peaks komisjon avaldama ühise sortide nimekirja, et luua läbipaistev ja lihtsasti kasutatav andmebaas, mis võimaldab suurendada turu usaldusväärsust. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriigid peaksid edastama üksteisele ja komisjonile teatava registreeritud sorte ja sortide registreerimise taotlusi käsitleva teabe. Selle teabe põhjal peaks komisjon avaldama ühise sortide nimekirja, et luua läbipaistev ja lihtsasti kasutatav andmebaas, mis võimaldab suurendada turu usaldusväärsust.

| (9) | Komisjoni direktiiv 93/79/EMÜ (5) tuleks kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni direktiiv 93/79/EMÜ (5) tuleks kehtetuks tunnistada.

| (10) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas puuviljade botaanilistesse perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ja taimede alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas puuviljade botaanilistesse perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ja taimede alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Tarnijate register

1.   Direktiivi 2008/90/EÜ artikli 5 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid pidama ja ajakohastama tarnijate registrit.Kõnealusele registrile viidatakse edaspidi kui „tarnijate registrile”.

Lisaks käesoleva direktiivi kohaselt registreeritud tarnijatele kuuluvad sellesse registrisse tarnijad, kes on heaks kiidetud siseriiklike õigusaktidega, millega võeti üle direktiivi 92/34/EMÜ artikli 6 lõige 1.

Vajaduse korral teevad liikmesriigid tarnijate registri kättesaadavaks.

2.   Tarnijate register sisaldab järgmist teavet:

| a) | tarnija nimi, aadress ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

a)

tarnija nimi, aadress ja kontaktandmed;

| b) | asjaomase liikmesriigi tarnija tegevusalad direktiivi 2008/90/EÜ artikli 2 punkti 9 tähenduses, tegevusega seotud kohtade aadress ja peamised asjaomased perekonnad või liigid; ning |
| --- | --- |

b)

asjaomase liikmesriigi tarnija tegevusalad direktiivi 2008/90/EÜ artikli 2 punkti 9 tähenduses, tegevusega seotud kohtade aadress ja peamised asjaomased perekonnad või liigid; ning

| c) | registreerimisnumber või -kood. |
| --- | --- |

c)

registreerimisnumber või -kood.

3.   Liikmesriigid tagavad, et vastutav ametiasutus kustutab füüsilise või juriidilise isiku tarnijate registrist, kui on kindlaks tehtud, et asjaomane isik ei tegutse enam direktiivi 2008/90/EÜ artikli 2 punkti 9 kohasel tegevusalal.

Artikkel 2

Tarnijate teatamiskohustus

1.   Liikmesriigid tagavad, et tarnijad edastavad artikli 1 lõike 2 punktides a ja b osutatud teabe.

Direktiivi 92/34/EMÜ artikli 6 lõike 1 kohaselt heakskiidetud tarnijatelt teatamist ei nõuta.

2.   Liikmesriigid tagavad, et tarnijad teatavad kõigist oma olukorras toimunud muudatustest, mis on seotud artikli 1 lõike 2 punktides a ja b osutatud teabega.

3.   Liikmesriigid tagavad, et tarnijaid teavitatakse siseriiklikes õigusaktides sätestatava ajavahemiku jooksul nende registreerimisest ja sellega seotud mis tahes muudatustest.

Artikkel 3

Sordiregister

1.   Liikmesriigid peavad ja ajakohastavad sordiregistrit ning avaldavad selle.

Lisaks käesoleva direktiivi kohaselt registreeritud sortidele hõlmab sordiregister sorte, mis on registreeritud enne 30. septembrit 2012 direktiivi 92/34/EÜ artikli 9 lõike 3 kohaselt, ja sorte, mis on registreeritud direktiivi 2008/90/EÜ artikli 7 lõike 4 esimese lõigu teise lause kohaselt.

2.   Sordiregister sisaldab järgmist teavet:

| a) | sordinimi ja selle sünonüümid; |
| --- | --- |

a)

sordinimi ja selle sünonüümid;

| b) | liik, kuhu sort kuulub; |
| --- | --- |

b)

liik, kuhu sort kuulub;

| c) | vastavalt vajadusele märge „ametlik kirjeldus” või „ametlikult tunnustatud kirjeldus”; |
| --- | --- |

c)

vastavalt vajadusele märge „ametlik kirjeldus” või „ametlikult tunnustatud kirjeldus”;

| d) | registreerimiskuupäev või vajaduse korral registreerimise uuendamise kuupäev; |
| --- | --- |

d)

registreerimiskuupäev või vajaduse korral registreerimise uuendamise kuupäev;

| e) | registreerimise kehtivusaja lõpp. |
| --- | --- |

e)

registreerimise kehtivusaja lõpp.

3.   Liikmesriigid peavad toimikut iga registreeritud sordi kohta. See toimik sisaldab sordi kirjeldust ja kokkuvõtet kõigist sordi registreerimiseks tähtsust omavatest asjaoludest.

Artikkel 4

Sortide registreerimise tingimused

1.   Liikmesriigid tagavad, et sort registreeritakse ametliku kirjeldusega sordina, kui see vastab järgmistele nõuetele:

| a) | see on eristatav, ühtlik ja püsiv lõike 2 tähenduses; |
| --- | --- |

a)

see on eristatav, ühtlik ja püsiv lõike 2 tähenduses;

| b) | sordi näidis on kättesaadav; ning |
| --- | --- |

b)

sordi näidis on kättesaadav; ning

| c) | geneetiliselt muundatud sortide puhul on sordi alla kuuluval geneetiliselt muundatud organismil direktiivi 2001/18/EÜ või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohane kasvatusluba. |
| --- | --- |

c)

geneetiliselt muundatud sortide puhul on sordi alla kuuluval geneetiliselt muundatud organismil direktiivi 2001/18/EÜ või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohane kasvatusluba.

2.   Sort on

| a) | „eristatav”, kui see eristub teatavast genotüübist või genotüüpide kombinatsioonist tulenevate tunnuste poolest selgelt mis tahes muust artiklis 5 osutatud taotluse esitamise päeval üldiselt tuntud sordist; |
| --- | --- |

a)

„eristatav”, kui see eristub teatavast genotüübist või genotüüpide kombinatsioonist tulenevate tunnuste poolest selgelt mis tahes muust artiklis 5 osutatud taotluse esitamise päeval üldiselt tuntud sordist;

| b) | „ühtlik”, kui sellel on paljundamise eripärast tulenevaid võimalikke muutusi arvesse võttes piisavalt ühtlased sordi eristatavuse katsetes määratavad ja mis tahes muud sordikirjelduses kasutatavad tunnused; |
| --- | --- |

b)

„ühtlik”, kui sellel on paljundamise eripärast tulenevaid võimalikke muutusi arvesse võttes piisavalt ühtlased sordi eristatavuse katsetes määratavad ja mis tahes muud sordikirjelduses kasutatavad tunnused;

| c) | „püsiv”, kui sordi eristatavuse katsetes määratavad ja mis tahes muud sordikirjelduses kasutatavad tunnused jäävad pärast korduvat paljundamist või, mikropaljundamise korral, iga sellise tsükli lõpuks muutumatuks. |
| --- | --- |

c)

„püsiv”, kui sordi eristatavuse katsetes määratavad ja mis tahes muud sordikirjelduses kasutatavad tunnused jäävad pärast korduvat paljundamist või, mikropaljundamise korral, iga sellise tsükli lõpuks muutumatuks.

Artikkel 5

Sordi registreerimise taotlus

1.   Sordi registreerimiseks ametliku kirjeldusega sordina nõuavad liikmesriigid asjaomase liikmesriigi vastutavale ametiasutusele kirjaliku taotluse esitamist.

2.   Taotlusele lisatakse järgmised dokumendid:

| a) | teave, mida nõutakse tehnilistes küsimustikes, mis on sätestatud taotlemise ajal






  i) | Ühenduse Sordiameti (CPVO) haldusnõukogu eristatavuse, püsivuse ja ühtlikkuse protokollide II lisas vastava liigi kohta avaldatud protokollis; või kui selliseid protokolle ei ole avaldatud, siis |
| --- | --- | --- |

a)

teave, mida nõutakse tehnilistes küsimustikes, mis on sätestatud taotlemise ajal

i)

Ühenduse Sordiameti (CPVO) haldusnõukogu eristatavuse, püsivuse ja ühtlikkuse protokollide II lisas vastava liigi kohta avaldatud protokollis; või kui selliseid protokolle ei ole avaldatud, siis

| ii) | Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) eristatavuse, püsivuse ja ühtlikkuse kontrolli läbiviimise suuniste X jaos ning vastava liigi kohta avaldatud kontrolli läbiviimiste suuniste lisas; või kui selliseid suuniseid ei ole avaldatud, siis |
| --- | --- |

ii)

Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) eristatavuse, püsivuse ja ühtlikkuse kontrolli läbiviimise suuniste X jaos ning vastava liigi kohta avaldatud kontrolli läbiviimiste suuniste lisas; või kui selliseid suuniseid ei ole avaldatud, siis

| iii) | siseriiklikes õigusnormides; |
| --- | --- |

iii)

siseriiklikes õigusnormides;

| b) | teave selle kohta, kas sort on mõnes teises liikmesriigis ametlikult registreeritud või kas on esitatud taotlus selliseks registreerimiseks mõnes muus liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

teave selle kohta, kas sort on mõnes teises liikmesriigis ametlikult registreeritud või kas on esitatud taotlus selliseks registreerimiseks mõnes muus liikmesriigis;

| c) | pakutud sordinimi; |
| --- | --- |

c)

pakutud sordinimi;

| d) | geneetiliselt muundatud sordi puhul tõendus, et sordi alla kuuluval geneetiliselt muundatud organismil on direktiivi 2001/18/EÜ või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohane kasvatusluba. |
| --- | --- |

d)

geneetiliselt muundatud sordi puhul tõendus, et sordi alla kuuluval geneetiliselt muundatud organismil on direktiivi 2001/18/EÜ või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohane kasvatusluba.

3.   Taotleja võib lisada oma taotlusele kõik järgmised dokumendid:

| a) | mõne muu liikmesriigi vastutava ametiasutuse poolt artikli 6 lõike 5 kohaselt koostatud ametlik kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

mõne muu liikmesriigi vastutava ametiasutuse poolt artikli 6 lõike 5 kohaselt koostatud ametlik kirjeldus;

| b) | mis tahes muu asjakohane teave. |
| --- | --- |

b)

mis tahes muu asjakohane teave.

Artikkel 6

Taotluste läbivaatamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et kui vastutav ametiasutus saab taotluse sordi registreerimiseks ametliku kirjeldusega sordina, kontrollitakse sorti vastavalt lõigetele 2, 3 ja 4.

2.   Sordi ametliku kirjelduse koostamiseks tehakse kasvatuskatsed.

Kui taotleja esitab artikli 5 lõike 3 punkti a kohaselt teabe ja vastutav ametiasutus leiab, et kõnealusest teabest nähtub, et artikliga 4 ettenähtud registreerimistingimused on täidetud, siis kasvatuskatseid ei tehta.

Kui kasvatuskatsete tegemine on vajalik, nõuab vastutav ametiasutus sordimaterjali näidist.

3.   Lõikes 2 osutatud kasvatuskatsed teeb

| a) | taotluse saanud vastutav ametiasutus või |
| --- | --- |

a)

taotluse saanud vastutav ametiasutus või

| b) | mõne muu liikmesriigi vastutav ametiasutus, kes on nõustunud neid katseid tegema; või |
| --- | --- |

b)

mõne muu liikmesriigi vastutav ametiasutus, kes on nõustunud neid katseid tegema; või

| c) | mis tahes juriidiline isik kooskõlas direktiivi 2008/90/EÜ artikli 13 lõikega 2. |
| --- | --- |

c)

mis tahes juriidiline isik kooskõlas direktiivi 2008/90/EÜ artikli 13 lõikega 2.

Kui kohaldatakse punkti c ja katsed tehakse eraettevõtete territooriumil, tagab vastutav ametiasutus, et ei kohaldata meetmeid, mis võiksid takistada ametlikku kontrollimist.

4.   Kasvatuskatsed tehakse kooskõlas järgmiste katse ülesehitust, kasvutingimusi ja sordi minimaalselt hõlmatavaid tunnuseid käsitlevate sätetega:

| a) | Ühenduse Sordiameti (CPVO) haldusnõukogu eristatavuse, püsivuse ja ühtlikkuse protokollid, mida kohaldatakse tehnilise kontrollimise alustamise ajal; või kui asjaomase liigi kohta ei ole selliseid protokolle avaldatud, siis |
| --- | --- |

a)

Ühenduse Sordiameti (CPVO) haldusnõukogu eristatavuse, püsivuse ja ühtlikkuse protokollid, mida kohaldatakse tehnilise kontrollimise alustamise ajal; või kui asjaomase liigi kohta ei ole selliseid protokolle avaldatud, siis

| b) | Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) eristatavuse, püsivuse ja ühtlikkuse kontrolli läbiviimise suunised, mida kohaldatakse tehnilise kontrollimise alustamise ajal; või kui asjaomase liigi kohta ei ole selliseid suuniseid avaldatud, siis |
| --- | --- |

b)

Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) eristatavuse, püsivuse ja ühtlikkuse kontrolli läbiviimise suunised, mida kohaldatakse tehnilise kontrollimise alustamise ajal; või kui asjaomase liigi kohta ei ole selliseid suuniseid avaldatud, siis

| c) | siseriiklikud õigusnormid. |
| --- | --- |

c)

siseriiklikud õigusnormid.

5.   Kui vastutav ametiasutus leiab lõikes 1 osutatud kontrollimise põhjal, et asjaomane sort vastab artikli 5 tingimustele, koostab ta ametliku kirjelduse ning lisab kõnealuse sordi sordiregistrisse.

Artikkel 7

Registreerimise kehtivusaeg

Sordi registreerimise maksimaalne kehtivusaeg on 30 aastat.

Geneetiliselt muundatud sortide puhul piiratakse registreerimise kehtivusaega ajavahemikuga, mille jooksul sordi alla kuuluvat geneetiliselt muundatud organismi on direktiivi 2001/18/EÜ või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt lubatud kasvatada.

Artikkel 8

Sordi registreerimise uuendamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et sordi registreerimist on võimalik uuendada täiendavateks kuni 30aastasteks ajavahemikeks, eeldusel et kõnealuse sordi materjal on veel kättesaadav.

Geneetiliselt muundatud sordi puhul kohaldatakse uuendamise suhtes lisaks tingimust, et vastaval geneetiliselt muundatud organismil on endiselt direktiivi 2001/18/EÜ või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohane kasvatusluba. Uuendamise kehtivusaeg ei ole pikem kui asjaomase geneetiliselt muundatud organismi kasvatusloa kehtivusaeg.

2.   Registreerimise uuendamiseks nõuavad liikmesriigid asjaomase liikmesriigi vastutavale ametiasutusele kirjaliku taotluse esitamist. Taotlusele tuleb lisada tõendid selle kohta, et lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud.

Liikmesriik võib uuendada ka sellise sordi registreerimist, mille kohta kirjalikku taotlust ei ole esitatud, kui ta leiab, et uuendamine aitab säilitada geneetilist mitmekesisust ja säästvat tootmist või teenib muud üldist huvi.

Artikkel 9

Sordi kustutamine sordiregistrist

Liikmesriigid tagavad, et sort kustutatakse sordiregistrist, kui:

| a) | artiklis 4 sätestatud registreerimistingimused ei ole enam täidetud; |
| --- | --- |

a)

artiklis 4 sätestatud registreerimistingimused ei ole enam täidetud;

| b) | registreerimise taotlemise ajal või kontrollimise käigus esitati sordi registreerimise aluseks olnud tegurite kohta valed või võltsitud andmed. |
| --- | --- |

b)

registreerimise taotlemise ajal või kontrollimise käigus esitati sordi registreerimise aluseks olnud tegurite kohta valed või võltsitud andmed.

Artikkel 10

Teated

1.   Iga liikmesriik edastab teiste liikmesriikide vastutavatele ametiasutustele ja komisjonile asjaomase liikmesriigi sordiregistrile juurdepääsuks vajaliku teabe.

Iga liikmesriik teatab komisjonile nii kiiresti kui võimalik sordi kandmisest oma sordiregistrisse ning mis tahes muudatusest oma sordiregistris.

2.   Iga liikmesriik teeb taotluse korral mõnele muule liikmesriigile või komisjonile kättesaadavaks:

| a) | asjaomase liikmesriigi sordiregistris registreeritud sortide ametliku või ametlikult tunnustatud kirjelduse; |
| --- | --- |

a)

asjaomase liikmesriigi sordiregistris registreeritud sortide ametliku või ametlikult tunnustatud kirjelduse;

| b) | asjaomase liikmesriigi poolt artikli 6 kohaselt läbiviidud sortide registreerimistaotluste kontrollimise tulemused; |
| --- | --- |

b)

asjaomase liikmesriigi poolt artikli 6 kohaselt läbiviidud sortide registreerimistaotluste kontrollimise tulemused;

| c) | mis tahes muu teabe, mis on asjaomase liikmesriigi sordiregistrisse kantud või sellest registrist kustutatud sortide kohta kättesaadav; |
| --- | --- |

c)

mis tahes muu teabe, mis on asjaomase liikmesriigi sordiregistrisse kantud või sellest registrist kustutatud sortide kohta kättesaadav;

| d) | nimekirja sortidest, mille registreerimistaotlused on asjaomases liikmesriigis läbivaatamisel. |
| --- | --- |

d)

nimekirja sortidest, mille registreerimistaotlused on asjaomases liikmesriigis läbivaatamisel.

Artikkel 11

Ühine nimekiri

Komisjon koostab artikli 10 lõike 1 teise lõigu kohaselt saadud teabe põhjal ühise sortide nimekirja liikmesriikide sordiregistritesse kuuluvatest sortidest, ajakohastab seda korrapäraselt ning avaldab selle elektroonilisel kujul.

Artikkel 12

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2016. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2017.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 13

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 93/79/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2017.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 15

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 267, 8.10.2008, lk 8.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 92/34/EMÜ, 28. aprill 1992, puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta (EÜT L 157, 10.6.1992, lk 10).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/18/EÜ, 12. märts 2001, geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1829/2003, 22. september 2003, geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 1).

4

(5)  Komisjoni direktiiv 93/79/EMÜ, 21. september 1993, milles nähakse ette täiendavad rakendussätted tarnijate poolt nõukogu direktiivi 92/34/EMÜ alusel peetavate viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuusortide loetelude kohta (EÜT L 256, 14.10.1993, lk 25).

5

---

| 16.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/22

---

KOMISJONI RAKENDUSDIREKTIIV 2014/98/EL,

15. oktoober 2014,

millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ seoses selle I lisas osutatud viljapuude perekondade ja liikide suhtes kehtivate erinõuetega, tarnijate suhtes kehtivate erinõuetega ning ametlikku inspekteerimist käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/90/EÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 4, artikli 6 lõiget 4, artikli 9 lõiget 1 ja artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud materjali sertifitseerimist ja turustamist käsitlevates sätetes tuleks arvesse võtta mitmesuguste käesoleva direktiiviga hõlmatud perekondade ja liikide eri tootmistsükleid. |
| --- | --- |

(1)

Supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud materjali sertifitseerimist ja turustamist käsitlevates sätetes tuleks arvesse võtta mitmesuguste käesoleva direktiiviga hõlmatud perekondade ja liikide eri tootmistsükleid.

| (2) | On oluline, et supereliitmaterjal vastaks väga rangetele tervise- ja kvaliteedinõuetele, et tagada supereliitmaterjalist saadud paljundusmaterjali ja viljapuude tervis ja kvaliteet. |
| --- | --- |

(2)

On oluline, et supereliitmaterjal vastaks väga rangetele tervise- ja kvaliteedinõuetele, et tagada supereliitmaterjalist saadud paljundusmaterjali ja viljapuude tervis ja kvaliteet.

| (3) | Et tagada supereliitmaterjali identifitseerimine ja kvaliteet, on asjakohane sätestada eeskirjad, mille alusel teha kindlaks selle materjali sordiehtsus ja kontrollida seda. Peale selle tuleks tagada supereliitmaterjali identifitseerimine ja kvaliteet eeskirjadega, mis käsitlevad selle paljundamist, mis võib hõlmata uuendamist ja vegetatiivset paljundamist. Et tagada supereliitmaterjali tervis, on oluline sätestada eeskirjad, mis käsitlevad taimekahjustajate puudumist, kontrollimist, proovivõtmist ja testimist asjaomasele perekonnale ja liigile kohaselt. Lisaks tuleks puudusi käsitlevate eeskirjadega tagada selle materjali kvaliteet. |
| --- | --- |

(3)

Et tagada supereliitmaterjali identifitseerimine ja kvaliteet, on asjakohane sätestada eeskirjad, mille alusel teha kindlaks selle materjali sordiehtsus ja kontrollida seda. Peale selle tuleks tagada supereliitmaterjali identifitseerimine ja kvaliteet eeskirjadega, mis käsitlevad selle paljundamist, mis võib hõlmata uuendamist ja vegetatiivset paljundamist. Et tagada supereliitmaterjali tervis, on oluline sätestada eeskirjad, mis käsitlevad taimekahjustajate puudumist, kontrollimist, proovivõtmist ja testimist asjaomasele perekonnale ja liigile kohaselt. Lisaks tuleks puudusi käsitlevate eeskirjadega tagada selle materjali kvaliteet.

| (4) | Sordita pookealuste identifitseerimise ja kvaliteedi tagamiseks peaksid need vastama oma liigi kirjeldusele. |
| --- | --- |

(4)

Sordita pookealuste identifitseerimise ja kvaliteedi tagamiseks peaksid need vastama oma liigi kirjeldusele.

| (5) | On vajalik, et muud taimed kui viljapuud, millest kavatsetakse võtta materjali eliitmaterjali või sertifitseeritud materjali tootmiseks, identifitseeritakse. Nendele taimedele osutatakse kui emataimedele. Supereliitmaterjali tootmiseks kasutatavad emataimed (supereliitemataimed) peaksid vastama samadele tingimustele kui supereliitmaterjal. Supereliitemataimi ja supereliitmaterjali peaks olema võimalik identifitseerida kogu tootmisprotsessi ajal. Vastutav ametiasutus peaks sordi tunnuste ilmnemist vaadeldes kindlaks tegema supereliitemataime vastavuse oma sordi kirjeldusele. Lisaks tuleks korrapäraselt kontrollida supereliitemataime ja saadud supereliitmaterjali vastavust oma sordi kirjeldusele. |
| --- | --- |

(5)

On vajalik, et muud taimed kui viljapuud, millest kavatsetakse võtta materjali eliitmaterjali või sertifitseeritud materjali tootmiseks, identifitseeritakse. Nendele taimedele osutatakse kui emataimedele. Supereliitmaterjali tootmiseks kasutatavad emataimed (supereliitemataimed) peaksid vastama samadele tingimustele kui supereliitmaterjal. Supereliitemataimi ja supereliitmaterjali peaks olema võimalik identifitseerida kogu tootmisprotsessi ajal. Vastutav ametiasutus peaks sordi tunnuste ilmnemist vaadeldes kindlaks tegema supereliitemataime vastavuse oma sordi kirjeldusele. Lisaks tuleks korrapäraselt kontrollida supereliitemataime ja saadud supereliitmaterjali vastavust oma sordi kirjeldusele.

| (6) | Sertifitseerimise jaoks ette nähtud materjali vastavus sordikirjeldusele tuleks kindlaks teha selle sordi ametlikult tunnustatud kirjelduse põhjal, mis tagab, et see sort on eristatav, ühtlik ja püsiv, registreerimistaotlusele või sordikaitsetaotlusele lisatud kirjelduse põhjal või ametlikult tunnustatud kirjelduse põhjal. Kui sordi kirjeldus on ametlikult tunnustatud, on asjakohane nõuda sordi registreerimist riigi registris, et oleks tagatud kirjelduse sobivus materjalile, mille sertifitseerimist taotletakse. |
| --- | --- |

(6)

Sertifitseerimise jaoks ette nähtud materjali vastavus sordikirjeldusele tuleks kindlaks teha selle sordi ametlikult tunnustatud kirjelduse põhjal, mis tagab, et see sort on eristatav, ühtlik ja püsiv, registreerimistaotlusele või sordikaitsetaotlusele lisatud kirjelduse põhjal või ametlikult tunnustatud kirjelduse põhjal. Kui sordi kirjeldus on ametlikult tunnustatud, on asjakohane nõuda sordi registreerimist riigi registris, et oleks tagatud kirjelduse sobivus materjalile, mille sertifitseerimist taotletakse.

| (7) | Supereliit- ja eliitmaterjali sordikirjeldusele vastavuse kindlakstegemine peaks olema võimalik ka kirjelduse põhjal, mis on lisatud sordi liikmesriigis registreerimise taotlusele või sordikaitsetaotlusele, tingimusel, et liidus või kolmandas riigis on juba kättesaadav aruanne selle kohta, et asjaomane sort on eristatav, ühtlik ja püsiv. Sellise võimaluse andmise eesmärk on kiirendada sertifitseerimise algusetappe juhul, kui sordi registreerimine on veel käimas, aga hakkab juba lõpule jõudma. Selleks, et siiski tagada kõnealuse materjali kasutajatele läbipaistvus ja teadlike otsuste tegemise võimalus, peaks selle turustamist lubama ainult siis, kui sordi registreerimine on lõpule viidud. |
| --- | --- |

(7)

Supereliit- ja eliitmaterjali sordikirjeldusele vastavuse kindlakstegemine peaks olema võimalik ka kirjelduse põhjal, mis on lisatud sordi liikmesriigis registreerimise taotlusele või sordikaitsetaotlusele, tingimusel, et liidus või kolmandas riigis on juba kättesaadav aruanne selle kohta, et asjaomane sort on eristatav, ühtlik ja püsiv. Sellise võimaluse andmise eesmärk on kiirendada sertifitseerimise algusetappe juhul, kui sordi registreerimine on veel käimas, aga hakkab juba lõpule jõudma. Selleks, et siiski tagada kõnealuse materjali kasutajatele läbipaistvus ja teadlike otsuste tegemise võimalus, peaks selle turustamist lubama ainult siis, kui sordi registreerimine on lõpule viidud.

| (8) | On oluline, et supereliitmaterjali kaitset taimekahjustajatest põhjustatud igat liiki nakkuste eest reguleeritakse rangete sätetega. Seepärast peaksid tarnijad säilitama supereliitemataimi ja supereliitmaterjali kindlaksmääratud kohtades, mis on kaitstud putukate eest ja kus on tagatud, et nakkust ei saada õhu kaudu levivate vektorite või mis tahes muu võimaliku allika kaudu. Samal põhjusel tuleb supereliitemataimi ja supereliitmaterjali kasvatada või toota mullast isoleerituna mullavaba või steriliseeritud kasvusubstraadiga pottides. Selleks et rahuldada siiski teatavaid tootmisvajadusi, peaks liikmesriikidel olema võimalik taotleda luba toota supereliitemataimi ja supereliitmaterjali põllul tingimusel, et võetakse sobivad meetmed asjakohastest taimekahjustajatest põhjustatud nakkuste vältimiseks. |
| --- | --- |

(8)

On oluline, et supereliitmaterjali kaitset taimekahjustajatest põhjustatud igat liiki nakkuste eest reguleeritakse rangete sätetega. Seepärast peaksid tarnijad säilitama supereliitemataimi ja supereliitmaterjali kindlaksmääratud kohtades, mis on kaitstud putukate eest ja kus on tagatud, et nakkust ei saada õhu kaudu levivate vektorite või mis tahes muu võimaliku allika kaudu. Samal põhjusel tuleb supereliitemataimi ja supereliitmaterjali kasvatada või toota mullast isoleerituna mullavaba või steriliseeritud kasvusubstraadiga pottides. Selleks et rahuldada siiski teatavaid tootmisvajadusi, peaks liikmesriikidel olema võimalik taotleda luba toota supereliitemataimi ja supereliitmaterjali põllul tingimusel, et võetakse sobivad meetmed asjakohastest taimekahjustajatest põhjustatud nakkuste vältimiseks.

| (9) | Nõukogu direktiivis 2000/29/EÜ (2) on sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad teatavate kahjulike organismide liitu toomise ja seal levimise vältimist. Neis on teatavaid perekondi ja liike käsitlevad nõuded, mis täiendavad käesolevas direktiivis sätestatud sertifitseerimisnõudeid seoses direktiiviga 2000/29/EÜ hõlmatud kahjulike organismidega. Kehtestada tuleks lisaeeskirjad muude kahjulike organismide kohta. Kui taimekahjustaja võib asjaomase perekonna või liigi puhul põhjustada lubamatut kahju supereliitmaterjali tervisele või kasulikkusele, tuleks nõuda selle puudumist. Tuleks koostada kõnealuste taimekahjustajate loetelu. Kui taimekahjustaja võib põhjustada sellist kahju ainult juhul, kui seda esineb üle teatava määra, tuleks kõnealuse taimekahjustaja esinemine keelata ainult siis, kui seda esineb üle kõnealuse määra. Need taimekahjustajad tuleks loetleda eraldi taimekahjustajatest, mille esinemine ei ole lubatud. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu direktiivis 2000/29/EÜ (2) on sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad teatavate kahjulike organismide liitu toomise ja seal levimise vältimist. Neis on teatavaid perekondi ja liike käsitlevad nõuded, mis täiendavad käesolevas direktiivis sätestatud sertifitseerimisnõudeid seoses direktiiviga 2000/29/EÜ hõlmatud kahjulike organismidega. Kehtestada tuleks lisaeeskirjad muude kahjulike organismide kohta. Kui taimekahjustaja võib asjaomase perekonna või liigi puhul põhjustada lubamatut kahju supereliitmaterjali tervisele või kasulikkusele, tuleks nõuda selle puudumist. Tuleks koostada kõnealuste taimekahjustajate loetelu. Kui taimekahjustaja võib põhjustada sellist kahju ainult juhul, kui seda esineb üle teatava määra, tuleks kõnealuse taimekahjustaja esinemine keelata ainult siis, kui seda esineb üle kõnealuse määra. Need taimekahjustajad tuleks loetleda eraldi taimekahjustajatest, mille esinemine ei ole lubatud.

| (10) | Taotletavad supereliitemataimed kujutavad endast paljundusmaterjali ja viljapuude tootmise ja sertifitseerimise lähtekohta. Sel põhjusel tuleks nende suhtes kohaldada kõige rangemaid taimetervisenõudeid, et tagada asjaomaste taimekahjustajate puudumine. Võttes arvesse taimede perekonna või liigi ja asjaomaste taimekahjustajate bioloogiat ja tunnuseid, tuleks nõuda, et taotletavat supereliitemataime kontrollitakse I lisas loetletud taimekahjustajate suhtes visuaalselt. Kui on kõnealuste taimekahjustajate esinemise kahtlus, tuleks iga supereliitemataime suhtes kohaldada proovivõtmist ja testimist, et tagada täpsed tulemused. Iga taotletavat supereliitemataime tuleks testida II lisas loetletud taimekahjustajate suhtes, et asjaomaste taimekahjustajate puudumine oleks usaldusväärselt tagatud. Väga sarnaseid nõudeid tuleks kohaldada ka uuendamise teel toodetud supereliitemataimede suhtes, kuna need on olulised edasise tootmise ja sertifitseerimise seisukohalt. |
| --- | --- |

(10)

Taotletavad supereliitemataimed kujutavad endast paljundusmaterjali ja viljapuude tootmise ja sertifitseerimise lähtekohta. Sel põhjusel tuleks nende suhtes kohaldada kõige rangemaid taimetervisenõudeid, et tagada asjaomaste taimekahjustajate puudumine. Võttes arvesse taimede perekonna või liigi ja asjaomaste taimekahjustajate bioloogiat ja tunnuseid, tuleks nõuda, et taotletavat supereliitemataime kontrollitakse I lisas loetletud taimekahjustajate suhtes visuaalselt. Kui on kõnealuste taimekahjustajate esinemise kahtlus, tuleks iga supereliitemataime suhtes kohaldada proovivõtmist ja testimist, et tagada täpsed tulemused. Iga taotletavat supereliitemataime tuleks testida II lisas loetletud taimekahjustajate suhtes, et asjaomaste taimekahjustajate puudumine oleks usaldusväärselt tagatud. Väga sarnaseid nõudeid tuleks kohaldada ka uuendamise teel toodetud supereliitemataimede suhtes, kuna need on olulised edasise tootmise ja sertifitseerimise seisukohalt.

| (11) | Võttes arvesse taimede perekonna või liigi ja asjaomaste taimekahjustajate bioloogiat ja tunnuseid, tuleks nõuda, et taotletavat supereliitemataime või supereliitmaterjali kontrollitakse I ja II lisas loetletud taimekahjustajate suhtes visuaalselt. Kui on kõnealuste taimekahjustajate esinemise kahtlus, tuleks iga supereliitemataime ja supereliitmaterjali suhtes kohaldada proovivõtmist ja testimist, et tagada täpsed tulemused. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse taimede perekonna või liigi ja asjaomaste taimekahjustajate bioloogiat ja tunnuseid, tuleks nõuda, et taotletavat supereliitemataime või supereliitmaterjali kontrollitakse I ja II lisas loetletud taimekahjustajate suhtes visuaalselt. Kui on kõnealuste taimekahjustajate esinemise kahtlus, tuleks iga supereliitemataime ja supereliitmaterjali suhtes kohaldada proovivõtmist ja testimist, et tagada täpsed tulemused.

| (12) | Võttes arvesse taimede perekonna või liigi ja asjaomaste taimekahjustajate bioloogiat ja tunnuseid, tuleks kehtestada asjakohased eeskirjad, mis käsitlevad eliitemataimede, eliitmaterjali, sertifitseeritud emataimede ja sertifitseeritud materjali visuaalse kontrolli ja proovivõtmise ja testimise sagedust. Need eeskirjad peaksid põhinema vastutava ametiasutuse ja viljapuude tootjate kogemustel, mis on saadud seoses riiklike sertifitseerimiskavade kohaldamisega. Nende eeskirjadega tuleks arvesse võtta teatavate kategooriate kasutajate vajadusi. |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse taimede perekonna või liigi ja asjaomaste taimekahjustajate bioloogiat ja tunnuseid, tuleks kehtestada asjakohased eeskirjad, mis käsitlevad eliitemataimede, eliitmaterjali, sertifitseeritud emataimede ja sertifitseeritud materjali visuaalse kontrolli ja proovivõtmise ja testimise sagedust. Need eeskirjad peaksid põhinema vastutava ametiasutuse ja viljapuude tootjate kogemustel, mis on saadud seoses riiklike sertifitseerimiskavade kohaldamisega. Nende eeskirjadega tuleks arvesse võtta teatavate kategooriate kasutajate vajadusi.

| (13) | Teatavate taimekahjustajate, eelkõige ümarusside esinemine mullas võib põhjustada lubamatut kahju asjaomaste taimede tervisele ja kasulikkusele juhul, kui need taimekahjustajad on peremeesorganismiks asjaomast perekonda või liiki kahjustavatele viirustele. Seepärast tuleks need taimekahjustajad loetleda ja identifitseerida eraldi ja nende esinemine asjaomases mullas tuleks keelata, välja arvatud juhul, kui testidega on kindlaks tehtud, et nad on vabad asjaomastest viirustest. Proovivõtmine ja testimine peaks näitama, kas esineb kõnealuseid taimekahjustajaid või viiruseid. Proovivõtmist ja testimist käsitlevate eeskirjade kehtestamisel tuleks arvesse võtta paljundusmaterjali ja viljapuude eri kategooriaid. On siiski proportsionaalne lubada, et teatavatel tingimustel ei ole vaja proovivõtmist ja testimist teha, kui peremeestaimi ei ole tootmispõllul kasvatatud vähemalt viis aastat. |
| --- | --- |

(13)

Teatavate taimekahjustajate, eelkõige ümarusside esinemine mullas võib põhjustada lubamatut kahju asjaomaste taimede tervisele ja kasulikkusele juhul, kui need taimekahjustajad on peremeesorganismiks asjaomast perekonda või liiki kahjustavatele viirustele. Seepärast tuleks need taimekahjustajad loetleda ja identifitseerida eraldi ja nende esinemine asjaomases mullas tuleks keelata, välja arvatud juhul, kui testidega on kindlaks tehtud, et nad on vabad asjaomastest viirustest. Proovivõtmine ja testimine peaks näitama, kas esineb kõnealuseid taimekahjustajaid või viiruseid. Proovivõtmist ja testimist käsitlevate eeskirjade kehtestamisel tuleks arvesse võtta paljundusmaterjali ja viljapuude eri kategooriaid. On siiski proportsionaalne lubada, et teatavatel tingimustel ei ole vaja proovivõtmist ja testimist teha, kui peremeestaimi ei ole tootmispõllul kasvatatud vähemalt viis aastat.

| (14) | Kui proovivõtmine ja testimine tehakse, peaks see toimuma kooskõlas Euroopa ja Vahemere maade Taimekaitseorganisatsiooni (EPPO) protokollide või muude rahvusvaheliselt tunnustatud protokollide kohaselt. Seda on vaja, et tagada liidus tehtavate proovivõtmiste ja testimiste ajakohasus rahvusvahelist teaduse ja tehnika arengut arvesse võttes. Kui protokollid ei ole kättesaadavad, tuleks proovivõtmine ja testimine teha kooskõlas asjaomaste riiklike protokollidega. |
| --- | --- |

(14)

Kui proovivõtmine ja testimine tehakse, peaks see toimuma kooskõlas Euroopa ja Vahemere maade Taimekaitseorganisatsiooni (EPPO) protokollide või muude rahvusvaheliselt tunnustatud protokollide kohaselt. Seda on vaja, et tagada liidus tehtavate proovivõtmiste ja testimiste ajakohasus rahvusvahelist teaduse ja tehnika arengut arvesse võttes. Kui protokollid ei ole kättesaadavad, tuleks proovivõtmine ja testimine teha kooskõlas asjaomaste riiklike protokollidega.

| (15) | Kahjustused, värvimuutused, armkude, kuivamine ja muud puudused võivad mõjutada supereliitemataime ja supereliitmaterjali kvaliteeti ja kasulikkust. Seepärast tuleks sätestada, et supereliitemataimed ja supereliitmaterjal peavad olema peaaegu vabad sellistest puudustest. |
| --- | --- |

(15)

Kahjustused, värvimuutused, armkude, kuivamine ja muud puudused võivad mõjutada supereliitemataime ja supereliitmaterjali kvaliteeti ja kasulikkust. Seepärast tuleks sätestada, et supereliitemataimed ja supereliitmaterjal peavad olema peaaegu vabad sellistest puudustest.

| (16) | Et tagada paljundusmaterjali nõuetekohane kvaliteet, tuleks kehtestada eeskirjad, mis käsitlevad selle hoidmist sobivates tingimustes. Tingimused peaksid sõltuma sertifitseeritava paljundusmaterjali ja viljapuude kategooriast. Võttes arvesse hiljutist arengut, on oluline lubada kasutada säilitamismeetodit, mis näeb ette jahutamise ülimadala temperatuurini, st krüosäilitamist. Seda peetakse in vitro kultuuride puhul kasulikuks alternatiiviks, sest sellise temperatuuri juures säilitamisel paljundusmaterjali omadused ei muutu. |
| --- | --- |

(16)

Et tagada paljundusmaterjali nõuetekohane kvaliteet, tuleks kehtestada eeskirjad, mis käsitlevad selle hoidmist sobivates tingimustes. Tingimused peaksid sõltuma sertifitseeritava paljundusmaterjali ja viljapuude kategooriast. Võttes arvesse hiljutist arengut, on oluline lubada kasutada säilitamismeetodit, mis näeb ette jahutamise ülimadala temperatuurini, st krüosäilitamist. Seda peetakse in vitro kultuuride puhul kasulikuks alternatiiviks, sest sellise temperatuuri juures säilitamisel paljundusmaterjali omadused ei muutu.

| (17) | Eliitmaterjal on supereliitmaterjalile järgnev tootmisetapp. Seepärast tuleks eliitmaterjali tootmiseks vajalikud emataimed (eliitemataimed) kasvatada kas supereliitmaterjalist või vegetatiivselt paljundada muudest eliitemataimedest. |
| --- | --- |

(17)

Eliitmaterjal on supereliitmaterjalile järgnev tootmisetapp. Seepärast tuleks eliitmaterjali tootmiseks vajalikud emataimed (eliitemataimed) kasvatada kas supereliitmaterjalist või vegetatiivselt paljundada muudest eliitemataimedest.

| (18) | Eliitmaterjali suhtes kehtivad nõuded peaksid olema samad kui supereliitmaterjali suhtes kehtivad nõuded, mis käsitlevad identifitseerimist, tervist ja kvaliteeti, sest need nõuded on eliitmaterjali tervise ja kasulikkuse seisukohast sama olulised. Eliitmaterjali tuleks siiski lubada toota põllul, et hõlbustada selle tõhusat paljundamist järgmistesse põlvkondadesse ja kategooriatesse. Seepärast tuleks võimaldada eliitemataime ja eliitmaterjali säilitamist ruumis, mida kaitstakse putukate eest, või põllul, mis on isoleeritud võimalikest nakkusallikatest, sh õhu kaudu levivad vektorid, juurte kokkupuutumine, masinate ja pookimisvahendite tõttu tekkiv ristsaastumine ja mis tahes muud võimalikud allikad. |
| --- | --- |

(18)

Eliitmaterjali suhtes kehtivad nõuded peaksid olema samad kui supereliitmaterjali suhtes kehtivad nõuded, mis käsitlevad identifitseerimist, tervist ja kvaliteeti, sest need nõuded on eliitmaterjali tervise ja kasulikkuse seisukohast sama olulised. Eliitmaterjali tuleks siiski lubada toota põllul, et hõlbustada selle tõhusat paljundamist järgmistesse põlvkondadesse ja kategooriatesse. Seepärast tuleks võimaldada eliitemataime ja eliitmaterjali säilitamist ruumis, mida kaitstakse putukate eest, või põllul, mis on isoleeritud võimalikest nakkusallikatest, sh õhu kaudu levivad vektorid, juurte kokkupuutumine, masinate ja pookimisvahendite tõttu tekkiv ristsaastumine ja mis tahes muud võimalikud allikad.

| (19) | Supereliitmaterjalist kasvatatud eliitemataimi peaks olema lubatud vegetatiivselt paljundada mitu põlvkonda, et saada eliit- ja sertifitseeritud materjali tootmise jaoks vajalik arv eliitemataimi. Eliitemataimede eri põlvkondi tuleks hoida üksteisest eraldi ja neid peaks olema võimalik identifitseerida kogu tootmisprotsessi ajal. |
| --- | --- |

(19)

Supereliitmaterjalist kasvatatud eliitemataimi peaks olema lubatud vegetatiivselt paljundada mitu põlvkonda, et saada eliit- ja sertifitseeritud materjali tootmise jaoks vajalik arv eliitemataimi. Eliitemataimede eri põlvkondi tuleks hoida üksteisest eraldi ja neid peaks olema võimalik identifitseerida kogu tootmisprotsessi ajal.

| (20) | Sertifitseeritud materjal ja sertifitseeritud viljapuud võivad olla supereliitmaterjali või eliitmaterjali tootmise järel järgmine tootmisetapp. Seepärast tuleks sertifitseeritud materjali jaoks vajalikke emataimi (sertifitseeritud emataimed) kasvatada kas supereliitmaterjalist või eliitmaterjalist. |
| --- | --- |

(20)

Sertifitseeritud materjal ja sertifitseeritud viljapuud võivad olla supereliitmaterjali või eliitmaterjali tootmise järel järgmine tootmisetapp. Seepärast tuleks sertifitseeritud materjali jaoks vajalikke emataimi (sertifitseeritud emataimed) kasvatada kas supereliitmaterjalist või eliitmaterjalist.

| (21) | Vastu tuleks võtta miinimumnõuded, et tagada ühtlustatud menetlus, mille alusel teha kindlaks CAC-materjalina kvalifitseerimiseks ette nähtud paljundusmaterjali ja viljapuude vastavus sordikirjeldusele ja vastavust kontrollida. Need nõuded peaksid olema vähem ranged kui supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud materjali suhtes kehtivad nõuded, sest CAC-materjali puhul on kasutajatel leebemad ootused selle tervise ja kvaliteedi osas, kuna kohaldatakse lihtsamaid tootmisprotsesse ja -etappe. Tarnijad peaksid siiski tagama paljundamiseks ette nähtud materjali identifitseerimise. Peale selle tuleks tagada, et kohaldatakse kvaliteedi- ja tervisestandardeid, mis on sobivad CAC-materjali kasvatamist ja kasutajate ootusi arvesse võttes. Võttes arvesse teatavaid Citrus L.-i liikide Fortunella Swingleja Poncirus Raf.-i kahjustavate taimekahjustajate laadi, on vaja erieeskirju, mis käsitlevad visuaalset kontrolli, proovivõtmist ja testimist, et tagada vastava paljundusmaterjali ja viljapuude piisav kvaliteet ja tervis. |
| --- | --- |

(21)

Vastu tuleks võtta miinimumnõuded, et tagada ühtlustatud menetlus, mille alusel teha kindlaks CAC-materjalina kvalifitseerimiseks ette nähtud paljundusmaterjali ja viljapuude vastavus sordikirjeldusele ja vastavust kontrollida. Need nõuded peaksid olema vähem ranged kui supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud materjali suhtes kehtivad nõuded, sest CAC-materjali puhul on kasutajatel leebemad ootused selle tervise ja kvaliteedi osas, kuna kohaldatakse lihtsamaid tootmisprotsesse ja -etappe. Tarnijad peaksid siiski tagama paljundamiseks ette nähtud materjali identifitseerimise. Peale selle tuleks tagada, et kohaldatakse kvaliteedi- ja tervisestandardeid, mis on sobivad CAC-materjali kasvatamist ja kasutajate ootusi arvesse võttes. Võttes arvesse teatavaid Citrus L.-i liikide Fortunella Swingleja Poncirus Raf.-i kahjustavate taimekahjustajate laadi, on vaja erieeskirju, mis käsitlevad visuaalset kontrolli, proovivõtmist ja testimist, et tagada vastava paljundusmaterjali ja viljapuude piisav kvaliteet ja tervis.

| (22) | Selleks et vastutaval ametiasutusel oleks võimalik teha ametlikku inspekteerimist ja kontrollida, kas paljundusmaterjal ja viljapuud vastavad käesoleva direktiiviga ette nähtud ametliku sertifitseerimise puhul kehtivatele kvaliteedi- ja tervisestandarditele, peaks tarnija kohaldama asjaomase perekonna ja liigi paljundusmaterjali ja viljapuude tootmisprotsessi kriitiliste kohtade kindlakstegemise ja jälgimise kava ning peaks kõnealuse jälgimise kohta pidama andmestikku. Kava ja andmestikke põldude kontrollimise ja proovide võtmise ja testimise kohta tuleks säilitada, kuni asjaomane paljundusmaterjal ja viljapuud on tarnija kontrolli all ja vähemalt kolm aastat pärast seda, kui kõnealune paljundusmaterjal ja viljapuud on kõrvaldatud või turustatud.Selline periood on vajalik taimekahjustajate avastamiseks puittaimedel, kuna nende puhul võivad sümptomid ilmneda alles mitu aastat pärast nakatumist. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et vastutaval ametiasutusel oleks võimalik teha ametlikku inspekteerimist ja kontrollida, kas paljundusmaterjal ja viljapuud vastavad käesoleva direktiiviga ette nähtud ametliku sertifitseerimise puhul kehtivatele kvaliteedi- ja tervisestandarditele, peaks tarnija kohaldama asjaomase perekonna ja liigi paljundusmaterjali ja viljapuude tootmisprotsessi kriitiliste kohtade kindlakstegemise ja jälgimise kava ning peaks kõnealuse jälgimise kohta pidama andmestikku. Kava ja andmestikke põldude kontrollimise ja proovide võtmise ja testimise kohta tuleks säilitada, kuni asjaomane paljundusmaterjal ja viljapuud on tarnija kontrolli all ja vähemalt kolm aastat pärast seda, kui kõnealune paljundusmaterjal ja viljapuud on kõrvaldatud või turustatud.Selline periood on vajalik taimekahjustajate avastamiseks puittaimedel, kuna nende puhul võivad sümptomid ilmneda alles mitu aastat pärast nakatumist.

| (23) | Liikmesriigid peaksid tagama, et paljundusmaterjali ja viljapuid inspekteeritakse ametlikult tootmise ja turustamise jooksul, et kontrollida nende vastavust käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele ja tingimustele. Et tagada ametliku inspekteerimise ühtlustatud kord, tuleks kehtestada eeskirjad, mis käsitlevad visuaalset kontrolli ja vajaduse korral proovivõtmist ja testimist. |
| --- | --- |

(23)

Liikmesriigid peaksid tagama, et paljundusmaterjali ja viljapuid inspekteeritakse ametlikult tootmise ja turustamise jooksul, et kontrollida nende vastavust käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele ja tingimustele. Et tagada ametliku inspekteerimise ühtlustatud kord, tuleks kehtestada eeskirjad, mis käsitlevad visuaalset kontrolli ja vajaduse korral proovivõtmist ja testimist.

| (24) | Kaubandushäirete vältimiseks peaks liikmesriikidel olema võimalik lubada üleminekuperioodil oma territooriumil turustada paljundusmaterjali ja viljapuid, mis on toodetud supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud emataimedest või CAC-emataimedest, mis olid olemas enne käesoleva direktiivi kohaldamiskuupäeva, isegi kui kõnealune materjal või kõnealused viljapuud ei vasta uutele tingimustele. |
| --- | --- |

(24)

Kaubandushäirete vältimiseks peaks liikmesriikidel olema võimalik lubada üleminekuperioodil oma territooriumil turustada paljundusmaterjali ja viljapuid, mis on toodetud supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud emataimedest või CAC-emataimedest, mis olid olemas enne käesoleva direktiivi kohaldamiskuupäeva, isegi kui kõnealune materjal või kõnealused viljapuud ei vasta uutele tingimustele.

| (25) | Seepärast tuleks direktiivid 93/48/EMÜ (3) ja 93/64/EMÜ (4) kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(25)

Seepärast tuleks direktiivid 93/48/EMÜ (3) ja 93/64/EMÜ (4) kehtetuks tunnistada.

| (26) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas puuviljade botaanilistesse perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ja taimede alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas puuviljade botaanilistesse perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ja taimede alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

1. PEATÜKK

MÕISTED JA ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „emataim”– paljundamiseks ette nähtud identifitseeritud taim;

2)   „taotletav supereliitemataim”– emataim, mida tarnija tahab lasta heaks kiita supereliitemataimena;

3)   „supereliitemataim”– supereliitmaterjali tootmiseks ette nähtud emataim;

4)   „eliitemataim”– eliitmaterjali tootmiseks ette nähtud emataim;

5)   „sertifitseeritud emataim”– sertifitseeritud materjali tootmiseks ette nähtud emataim;

6)   „taimekahjustaja”– taimi või taimseid saadusi kahjustavad taime, looma või haigusetekitaja liigid, tüved või biotüübid, mis on loetletud I, II ja III lisas;

7)   „visuaalne kontroll”– taimede või taimeosade uurimine palja silmaga või läätsede, stereoskoobi või mikroskoobi abil;

8)   „test”– muu uuring kui visuaalne kontroll;

9)   „vilju andev taim”– emataimest paljundatud taim, mida kasvatatakse viljade tootmiseks, et teha kindlaks emataime sordiehtsus;

10)   „kategooria”– supereliitmaterjal, eliitmaterjal, sertifitseeritud materjal või CAC-materjal;

11)   „vegetatiivne paljundamine”– emataimede vegetatiivne tootmine, et saada piisav arv samasse kategooriasse kuuluvaid emataimi;

12)   „emataime uuendamine”– emataime asendamine sellest vegetatiivselt toodetud taimega;

13)   „mikropaljundamine”– taimse materjali vegetatiivne paljundamine suure hulga taimede tootmiseks, kasutades valitud vegetatiivsetest pungadest materjali või taimelt võetud meristeemi abil in vitro paljundamist;

14)   „puudustest peaaegu vaba”– puudusi, mis võiksid kahjustada paljundusmaterjali või viljapuude kvaliteeti ja kasulikkust, esineb sellisel määral, mis on võrdne või madalam määrast, mis on heade kasvatamise ja käitlemise tavade puhul eeldatav, ning mis on kooskõlas heade kasvatamise ja käitlemise tavadega;

15)   „taimekahjustajatest peaaegu vaba”– taimekahjustajate esinemise määr viljapuude või nende paljundusmaterjali puhul on piisavalt madal, et tagada paljundusmaterjali vastuvõetaval tasemel kvaliteet ja kasulikkus;

16)   „labor”– mis tahes koht, mida kasutatakse paljundusmaterjali ja viljapuude testimiseks;

17)   „krüosäilitamine”– taimse materjali säilitamine, külmutades seda ülimadala temperatuurini, et tagada materjali elujõulisus.

Artikkel 2

Üldsätted

1.   Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2008/90/EÜ I lisas loetletud perekondadesse või liikidesse kuuluv taimne paljundusmaterjal ja viljapuud vastavad tootmise ja turustamise ajal vastavalt juhtumile käesoleva direktiivi artiklitele 3–27.

2.   Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2008/90/EÜ I lisas loetletud perekondadesse või liikidesse kuuluva taimse paljundusmaterjali ja viljapuude tootmise ajal järgivad tarnijad artiklites 28 ja 29 sätestatud nõudeid.

3.   Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2008/90/EÜ I lisas loetletud perekondadesse või liikidesse kuuluvat taimset paljundusmaterjali ja viljapuid inspekteeritakse tootmise ja turustamise ajal ametlikult kooskõlas artikliga 30.

4.   Teatava kategooria nõuetele vastavat paljundusmaterjali ei tohi segada muusse kategooriasse kuuluva materjaliga.

2. PEATÜKK

PALJUNDUSMATERJALI JA VAJADUSE KORRAL KA VILJAPUUDE SUHTES KEHTIVAD NÕUDED

1. JAGU

Nõuded supereliitmaterjalile

Artikkel 3

Supereliitmaterjali sertifitseerimise puhul kehtivad nõuded

1.   Muu paljundusmaterjal kui emataimed ja sordita pookealused tuleb taotluse korral ametlikult sertifitseerida supereliitmaterjalina, kui leitakse, et see vastab järgmistele nõuetele:

| a) | see on paljundatud otse emataimest kooskõlas artikliga 13 või 14; |
| --- | --- |

a)

see on paljundatud otse emataimest kooskõlas artikliga 13 või 14;

| b) | see vastab oma sordi kirjeldusele ja selle vastavust oma sordi kirjeldusele on kontrollitud artikli 7 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

see vastab oma sordi kirjeldusele ja selle vastavust oma sordi kirjeldusele on kontrollitud artikli 7 kohaselt;

| c) | seda säilitatakse kooskõlas artikliga 8; |
| --- | --- |

c)

seda säilitatakse kooskõlas artikliga 8;

| d) | see vastab artikli 10 tervisenõuetele; |
| --- | --- |

d)

see vastab artikli 10 tervisenõuetele;

| e) | kui komisjon on lubanud artikli 8 lõike 4 kohaselt kohaldada erandit kasvatada supereliitemataimi ja supereliitmaterjali põllul tingimustes, kus neid ei kaitsta putukate eest, vastab muld artiklile 11; |
| --- | --- |

e)

kui komisjon on lubanud artikli 8 lõike 4 kohaselt kohaldada erandit kasvatada supereliitemataimi ja supereliitmaterjali põllul tingimustes, kus neid ei kaitsta putukate eest, vastab muld artiklile 11;

| f) | see vastab artikli 12 nõuetele, mis käsitlevad puudusi. |
| --- | --- |

f)

see vastab artikli 12 nõuetele, mis käsitlevad puudusi.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud emataim peab olema olnud kas artikli 5 kohaselt heaks kiidetud või olema saadud artikli 13 kohase vegetatiivse paljundamise teel või artikli 14 kohase mikropaljundamise teel.

3.   Kui supereliitemataim või supereliitmaterjal ei vasta enam artiklite 7–12 nõuetele, kõrvaldab tarnija selle muude supereliitemataimede ja supereliitmaterjali lähedusest. Kõrvaldatud emataimi või materjali võib kasutada eliit-, sertifitseeritud või CAC-materjalina tingimusel, et need vastavad käesolevas direktiivis asjaomaste kategooriate puhul kehtestatud nõuetele.

Kõnealuste emataimede või materjali kõrvaldamise asemel võib tarnija võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada uuesti nende vastavus kõnealustele nõuetele.

Artikkel 4

Sordita pookealuste supereliitmaterjalina sertifitseerimist käsitlevad nõuded

1.   Sordita pookealused tuleb taotluse korral ametlikult sertifitseerida supereliitmaterjalina, kui leitakse, et need vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nad on paljundatud kas vegetatiivse või sugulise paljundamise teel otse emataimest; sugulise paljundamise korral toodetakse tolmuandjad puud (tolmeldajad) vegetatiivse paljundamise teel otse emataimest; |
| --- | --- |

a)

nad on paljundatud kas vegetatiivse või sugulise paljundamise teel otse emataimest; sugulise paljundamise korral toodetakse tolmuandjad puud (tolmeldajad) vegetatiivse paljundamise teel otse emataimest;

| b) | nad vastavad oma liigi kirjeldusele; |
| --- | --- |

b)

nad vastavad oma liigi kirjeldusele;

| c) | neid säilitatakse kooskõlas artikliga 8; |
| --- | --- |

c)

neid säilitatakse kooskõlas artikliga 8;

| d) | nad vastavad artikli 10 tervisenõuetele; |
| --- | --- |

d)

nad vastavad artikli 10 tervisenõuetele;

| e) | kui komisjon on lubanud artikli 8 lõike 4 kohaselt kohaldada erandit kasvatada supereliitemataimi ja eliitmaterjali põllul tingimustes, kus neid ei kaitsta putukate eest, vastab muld artiklile 11; |
| --- | --- |

e)

kui komisjon on lubanud artikli 8 lõike 4 kohaselt kohaldada erandit kasvatada supereliitemataimi ja eliitmaterjali põllul tingimustes, kus neid ei kaitsta putukate eest, vastab muld artiklile 11;

| f) | nad vastavad artikli 12 nõuetele, mis käsitlevad puudusi. |
| --- | --- |

f)

nad vastavad artikli 12 nõuetele, mis käsitlevad puudusi.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud emataim peab olema olnud kas artikli 6 kohaselt heaks kiidetud või olema saadud artikli 13 kohase vegetatiivse paljundamise teel või artikli 14 kohase mikropaljundamise teel.

3.   Kui pookealus, mis on supereliitemataim või supereliitmaterjal, ei vasta enam artiklite 8–12 nõuetele, kõrvaldab tarnija selle muude supereliitemataimede ja supereliitmaterjali lähedusest. Kõrvaldatud pookealust võib kasutada eliit-, sertifitseeritud või CAC-materjalina tingimusel, et see vastab käesolevas direktiivis asjaomaste kategooriate puhul kehtestatud nõuetele.

Kõnealuste pookealuste kõrvaldamise asemel võib tarnija võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada uuesti nende vastavus kõnealustele nõuetele.

Artikkel 5

Supereliitemataimena heakskiitmist käsitlevad nõuded

1.   Vastutav ametiasutus kiidab taime heaks supereliitemataimena, kui see vastab artiklitele 7–12 ja kui selle vastavus oma sordi kirjeldusele on lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt kindlaks tehtud.

Heakskiitmine toimub ametliku inspekteerimise ja testitulemuste, andmestike ja menetluste alusel kooskõlas artikliga 30.

2.   Vastutav ametiasutus teeb sordi tunnuste vaatlemise teel kindlaks emataime vastavuse oma sordi kirjeldusele. Kõnealune vaatlus peab põhinema ühel järgmistest elementidest:

| a) | riiklikkusse registrisse kantud sortide või sordikaitse seadusega kaitstud sortide ametlik kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

riiklikkusse registrisse kantud sortide või sordikaitse seadusega kaitstud sortide ametlik kirjeldus;

| b) | mis tahes liikmesriigis komisjoni rakendusdirektiivi 2014/97/EL (5) artikli 5 lõikes 1 osutatud registreerimistaotlusega hõlmatud sordi taotlusele lisatud kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

mis tahes liikmesriigis komisjoni rakendusdirektiivi 2014/97/EL (5) artikli 5 lõikes 1 osutatud registreerimistaotlusega hõlmatud sordi taotlusele lisatud kirjeldus;

| c) | sordikaitsetaotlusega hõlmatud sordi registreerimistaotlusele lisatud kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

sordikaitsetaotlusega hõlmatud sordi registreerimistaotlusele lisatud kirjeldus;

| d) | ametlikult tunnustatud kirjeldus, kui see kirjeldus käsitleb riiklikus registris registreeritud sorti. |
| --- | --- |

d)

ametlikult tunnustatud kirjeldus, kui see kirjeldus käsitleb riiklikus registris registreeritud sorti.

3.   Kui kohaldatakse lõike 2 punkti b või c, kiidetakse taim heaks supereliitemataimena, kui mis tahes liidu või kolmanda riigi vastutava ametiasutuse aruanne on kättesaadav ja tõendab, et asjaomane sort on eristatav, ühtlik ja püsiv. Oodates sordi registreerimist, võib asjaomast emataime ja sellest toodetud materjali kasutada ainult eliit- või sertifitseeritud materjali tootmiseks ja seda ei tohi turustada supereliit-, eliit- või sertifitseeritud materjalina.

4.   Kui vastavust sordikirjeldusele on võimalik kindlaks teha ainult vilju andva taime tunnuste põhjal, tehakse sordi tunnuste vaatlus supereliitemataimest paljundatud vilju andva taime viljade põhjal. Kõnealuseid vilju andvaid taimi hoitakse eraldi supereliitemataimest ja supereliitmaterjalist.

Vilju andvaid taimi kontrollitakse visuaalselt aasta kõige sobivamal perioodil, võttes arvesse kliimatingimusi ja asjaomasesse perekonda või liiki kuuluvate taimede kasvutingimusi.

Artikkel 6

Sordita pookealuste heakskiitmist käsitlevad nõuded

Vastutav ametiasutus kiidab sordita pookealuse heaks supereliitemataimena, kui see vastab oma liigi kirjeldusele ja artiklitele 8–12.

Heakskiitmine toimub ametliku inspekteerimise ja testitulemuste, andmestike ja tarnija kasutatavate menetluste alusel kooskõlas artikliga 30.

Artikkel 7

Sordikirjeldusele vastavuse kindlakstegemine

Vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija teevad korrapäraselt kindlaks supereliitemataimede ja supereliitmaterjali vastavuse oma sordi kirjeldusele kooskõlas artikli 5 lõigetega 2 ja 3, nagu on sobiv asjaomase sordi ja kasutatud paljundusmeetodi puhul.

Lisaks supereliitemataimede ja supereliitmaterjali korrapärasele vastavuse kindlakstegemisele teevad vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija pärast iga uuendamist kindlaks selle tulemusel saadud supereliitemataime vastavuse.

Artikkel 8

Supereliitemataime ja supereliitmaterjali säilitamist käsitlevad nõuded

1.   Tarnijad säilitavad supereliitemataimi ja supereliitmaterjali kohtades, mis on asjaomase perekonna või liigi jaoks kindlaks määratud ja mida kaitstakse putukate eest ning kus on välditud nakatumine õhu kaudu levivate vektorite või mis tahes muude allikate tõttu kogu tootmisprotsessi ajal.

Taotletavaid supereliitemataimi säilitatakse putukate eest kaitstuna ja füüsiliselt eraldi supereliitemataimedest esimeses lõigus osutatud kohtades, kuni on tehtud kõik artikli 9 lõigete 1 ja 2 järgimist käsitlevad testid.

2.   Supereliitemataimi ja supereliitmaterjali tuleb säilitada nii, et neid on võimalik kogu tootmisprotsessi ajal individuaalselt identifitseerida.

3.   Supereliitemataimi ja supereliitmaterjali tuleb kasvatada ja toota mullast isoleerituna mullavaba või steriliseeritud kasvusubstraadiga pottides. Need tuleb märgistada, et tagada nende jälgitavus.

4.   Erandina lõigetest 1–3 võib liikmesriigile anda loa toota teatavasse perekonda või liiki kuuluvaid supereliitemataimi ja supereliitmaterjali põllul tingimustes, kus neid ei kaitsta putukate eest. Selline materjal tuleb märgistada, et tagada selle jälgitavus. Luba antakse tingimusel, et asjaomane liikmesriik tagab selliste asjakohaste meetmete võtmise, millega välditakse nakatumist õhu kaudu levivate vektorite, juurte kokkupuutumise ja mis tahes muude allikate kaudu ning masinate ja pookimisvahendite tõttu tekkivat ristsaastumist.

5.   Supereliitemataimi ja supereliitmaterjali võib krüosäilitada.

6.   Supereliitemataimi võib kasutada ainult sellise aja jooksul, mis on arvutatud sordi stabiilsuse või taimede kasvukeskkonna tingimuste ja mis tahes muude sordi stabiilsust mõjutavate tegurite alusel.

Artikkel 9

Taotletavate supereliitemataimede ja uuendamise teel toodetud supereliitemataimede tervisenõuded

1.   Taotletav supereliitemataim peab olema vaba I lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest.

Taotletav supereliitemataim tuleb ruumides ja põllul tehtava visuaalse kontrolli põhjal tunnistada vabaks I lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest.

Kõnealuse visuaalse kontrolli teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.

Kui kahtlustatakse kõnealuste taimekahjustajate esinemist, korraldab vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija asjaomase taotletava supereliitemataime puhul proovivõtmise ja testimise.

2.   Taotletav supereliitemataim peab olema vaba II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest.

Taotletav supereliitemataim tuleb ruumides ja põllul tehtava visuaalse kontrollimise ning proovivõtmise ja testimise põhjal tunnistada vabaks II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest.

Kõnealuse visuaalse kontrollimise, proovivõtmise ja testimise teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.

Proovivõtmine ja testimine tuleb teha aasta kõige sobivamal perioodil, võttes arvesse kliimatingimusi, taime kasvutingimusi ja taime puhul asjakohaste taimekahjustajate bioloogiat. Proovivõtmine ja testimine tehakse ka mis tahes muul ajal, kui kahtlustatakse kõnealuste taimekahjustajate esinemist.

3.   Liikmesriigid kohaldavad lõigetega 1 ja 2 ette nähtud proovivõtmise ja testimise suhtes Euroopa ja Vahemere maade Taimekaitseorganisatsiooni (EPPO) protokolle või muid rahvusvaheliselt tunnustatud protokolle. Kui kõnealuseid protokolle ei ole, kohaldab vastutav ametiasutus asjakohaseid siseriiklikke protokolle. Sellisel juhul teeb liikmesriik taotluse korral kõnealused protokollid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

Vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija esitavad proovid laboritele, mida vastutav ametiasutus on ametlikult tunnustanud.

Taotletava supereliitemataime viiruste, viroidide, viirusetaoliste haiguste ja fütoplasmade testimeetod peab olema indikaatortaimede põhine bioloogiline indekseerimine. Muid testimeetodeid võib kasutada, kui liikmesriik leiab vastastikuse eksperdihinnangu saanud teaduslike tõendite põhjal, et nende tulemused on sama usaldusväärsed kui indikaatortaimede põhise bioloogilise indekseerimise tulemused.

4.   Kui taotletav supereliitemataim on seemik, on erandina lõikest 2 visuaalne kontroll, proovivõtmine ja testimine nõutav ainult asjaomase perekonna või liigi selliste viiruste, viroidide ja viirusetaoliste haiguste osas, mis levivad õietolmuga ja on loetletud II lisas, tingimusel, et ametliku inspekteerimisega on kindlaks tehtud, et asjaomane seemik on kasvatatud sellise taime seemnest, mis on vaba kõnealuste viiruste, viroidide ja viirusetaoliste haiguste põhjustatud sümptomitest ja et seda seemikut on säilitatud kooskõlas artikli 8 lõigetega 1 ja 3.

5.   Lõikeid 1 ja 3 kohaldatakse ka uuendamise teel toodetud supereliitemataimede suhtes.

Uuendamise teel toodetud supereliitemataim peab olema vaba II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud viirustest ja viroididest.

Kõnealune supereliitemataim peab olema ruumis, põllul ja kasvualal tehtud visuaalse kontrolli ning proovivõtmise ja testimise põhjal tunnistatud vabaks kõnealustest viirustest ja viroididest.

Kõnealuse visuaalse kontrollimise, proovivõtmise ja testimise teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.

Artikkel 10

Supereliitemataime ja supereliitmaterjali tervisenõuded

1.   Supereliitemataim ja supereliitmaterjal peab olema vaba I lisa A osas ja II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest.

Asjaomane supereliitemataim ja supereliitmaterjal peab olema ruumis, põllul ja kasvualal tehtud visuaalse kontrolli ning proovivõtmise ja testimise põhjal tunnistatud vabaks I lisa A osas ja II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest. Kõnealuse visuaalse kontrolli teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.

I lisa B osas loetletud taimekahjustajatega saastunud supereliitemataimede või supereliitmaterjali protsentuaalne määr ei tohi ületada selles lisas sätestatud lubatud määra. Ruumides, põllul ja kasvualal tehtud visuaalse kontrolliga tuleb kindlaks teha, et asjaomane supereliitemataim ja supereliitmaterjal vastab kõnealustele määradele. Kõnealuse visuaalse kontrolli teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.

Kui kahtlustatakse kõnealuste taimekahjustajate esinemist, korraldab vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija asjaomase supereliitemataime ja supereliitmaterjali puhul proovivõtmise ja testimise.

2.   Supereliitemataime ja supereliitmaterjali asjaomase perekonna ja liigi kõnealuse visuaalse kontrolli, proovivõtmise ja testimise teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija kooskõlas IV lisaga.

3.   Liikmesriigid kohaldavad lõikega 1 ette nähtud proovivõtmise ja testimise suhtes EPPO protokolle või muid rahvusvaheliselt tunnustatud protokolle. Kui kõnealuseid protokolle ei ole, kohaldab vastutav ametiasutus asjakohaseid siseriiklikke protokolle. Sellisel juhul teeb liikmesriik taotluse korral kõnealused protokollid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

Vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija esitavad proovid laboritele, mida vastutav ametiasutus on ametlikult tunnustanud.

4.   Lõiget 1 ei kohaldata supereliitemataime ja supereliitmaterjali suhtes krüosäilitamise ajal.

Artikkel 11

Mullatingimused

1.   Supereliitemataime ja supereliitmaterjali võib kasvatada ainult mullas, mis on vaba III lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest, mis on peremeesorganismiks kõnealust perekonda või liiki kahjustavatele viirustele. Kõnealuste taimekahjustajate puudumine tuleb kindlaks teha proovivõtmise ja testimisega.

Kõnealuse proovivõtmise teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.

Kõnealune proovivõtmine ja testimine tuleb teha enne asjaomase supereliitemataime ja supereliitmaterjali istutamist ning seda korratakse kasvatamise ajal, kui on kahtlus, et esineb esimeses lõigus osutatud taimekahjustajaid.

Kõnealune proovivõtmine ja testimine tuleb teha, võttes arvesse kliimatingimusi ja III lisas loetletud taimekahjustajate bioloogiat ning seda, kas kõnealused taimekahjustajad on asjaomase supereliitemataime ja supereliitmaterjali puhul kohased.

2.   Proovivõtmist ja testimist ei tule teha, kui taimi, mis on III lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajate peremeestaimed, ei ole tootmismullas kasvatatud vähemalt viis aastat ja kui puudub kahtlus, et kõnealuses mullas esineb asjaomaseid taimekahjustajaid.

Proovivõtmist ja testimist ei tehta, kui vastutav ametiasutus jõuab ametliku kontrolli põhjal järeldusele, et muld on vaba mis tahes III lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest, mis on peremeesorganismiks kõnealuse perekonna või liigi viirustele.

3.   Liikmesriigid kohaldavad lõikes 1 osutatud proovivõtmise ja testimise suhtes EPPO protokolle või muid rahvusvaheliselt tunnustatud protokolle. Kui kõnealuseid protokolle ei ole, kohaldab liikmesriik asjakohaseid siseriiklikke protokolle. Sellisel juhul teeb liikmesriik taotluse korral kõnealused protokollid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 12

Kvaliteeti tõenäoliselt mõjutavaid puudusi käsitlevad nõuded

Visuaalse kontrolliga tuleb kindlaks teha, et supereliitemataimedel ja supereliitmaterjalil ei ole puudusi. Kõnealuse visuaalse kontrolli teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija. Kahjustusi, värvimuutusi, armkudet või kuivamist peetakse puuduseks, kui need mõjutavad paljundusmaterjali kvaliteeti ja kasulikkust.

Artikkel 13

Supereliitemataime vegetatiivset paljundamist, uuendamist ja paljundamist käsitlevad nõuded

1.   Tarnija võib vegetatiivselt paljundada või uuendada artikli 5 lõike 1 kohaselt heakskiidetud supereliitemataime.

2.   Tarnija võib supereliitemataime paljundada supereliitmaterjali tootmiseks.

3.   Supereliitemataime vegetatiivne paljundamine, uuendamine ja paljundamine peab toimuma kooskõlas lõikes 4 osutatud protokollidega.

4.   Liikmesriigid kohaldavad supereliitemataime vegetatiivset paljundamist, uuendamist ja paljundamist käsitlevaid protokolle. Liikmesriigid kohaldavad EPPO protokolle või muid rahvusvaheliselt heakskiidetud protokolle. Kui kõnealuseid protokolle ei ole, kohaldab liikmesriik asjakohaseid siseriiklikke protokolle. Sellisel juhul teeb liikmesriik taotluse korral kõnealused protokollid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud protokolle peab olema asjaomase perekonna või liigi peal katsetatud sellise ajavahemiku jooksul, mis on kõnealuse perekonna või liigi seisukohast sobiv. Kõnealust ajavahemikku peetakse sobivaks, kui see võimaldab valideerida taime fenotüüpi selles osas, mis puutub sordikirjeldusele vastavusse viljatootmise või pookealuste kasvu vaatlemise põhjal.

5.   Tarnija võib supereliitemataime uuendada ainult enne artikli 8 lõikes 6 osutatud perioodi lõppu.

Artikkel 14

Nõuded supereliitemataime vegetatiivse paljundamise, uuendamise ja mikropaljundamise teel paljundamise suhtes

1.   Kui supereliitemataime vegetatiivne paljundamine, uuendamine ja paljundamine toimub mikropaljundamise teel, et toota muid supereliitemataimi või muud supereliitmaterjali, tuleb järgida lõikes 2 osutatud protokolle.

2.   Liikmesriigid kohaldavad supereliitemataime ja supereliitmaterjali mikropaljundamist käsitlevaid EPPO protokolle või muid rahvusvaheliselt heakskiidetud protokolle. Kui kõnealuseid protokolle ei ole, kohaldab liikmesriik asjakohaseid siseriiklikke protokolle. Sellisel juhul teeb liikmesriik taotluse korral kõnealused protokollid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad ainult selliseid protokolle, mida on asjaomase perekonna või liigi peal katsetatud sellise ajavahemiku jooksul, mis võimaldab valideerida taime fenotüübi selles osas, mis puutub sordikirjeldusele vastavusse viljatootmise või pookealuste kasvu vaatlemise põhjal.

2. JAGU

Nõuded eliitmaterjalile

Artikkel 15

Eliitmaterjali sertifitseerimise suhtes kehtivad nõuded

1.   Muu paljundusmaterjal kui eliitemataimed ja sordita pookealused tuleb taotluse korral ametlikult sertifitseerida eliitmaterjalina, kui see vastab lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud nõuetele.

2.   Paljundusmaterjal tuleb paljundada eliitemataimest.

Eliitemataim peab vastama ühele järgmistest nõuetest:

| a) | see peab olema kasvatatud supereliitmaterjalist; või |
| --- | --- |

a)

see peab olema kasvatatud supereliitmaterjalist; või

| b) | peab olema toodetud eliitemataimest vegetatiivse paljundamise teel kooskõlas artikliga 19. |
| --- | --- |

b)

peab olema toodetud eliitemataimest vegetatiivse paljundamise teel kooskõlas artikliga 19.

3.   Paljundusmaterjal peab vastama artiklis 7, artikli 8 lõikes 6 ja artiklis 12 sätestatud nõuetele.

4.   Paljundusmaterjal peab vastama lisanõuetele seoses järgmisega:

| a) | tervis artikli 16 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

tervis artikli 16 kohaselt;

| b) | muld artikli 17 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

muld artikli 17 kohaselt;

| c) | eliitemataime ja eliitmaterjali säilitamine artikli 18 kohaselt; ning |
| --- | --- |

c)

eliitemataime ja eliitmaterjali säilitamine artikli 18 kohaselt; ning

| d) | paljundamise eritingimused artikli 19 kohaselt. |
| --- | --- |

d)

paljundamise eritingimused artikli 19 kohaselt.

5.   Sordita pookealus tuleb taotluse korral ametlikult sertifitseerida eliitmaterjalina, kui see vastab oma liigi kirjeldusele ja artikli 8 lõigetes 2 ja 6 sätestatud nõuetele ja artiklites 12, 16, 17, 18 ja 19 sätestatud lisanõuetele.

6.   Lõigetes 3 ja 5 osutatud sätetes sisalduvaid viiteid supereliitemataimedele tuleb käesoleva jao kohaldamisel mõista kui viiteid eliitemataimedele ning kõiki viiteid supereliitmaterjalile kui viiteid eliitmaterjalile.

7.   Kui eliitemataim või eliitmaterjal ei vasta enam artikli 7, artikli 8 lõigete 2 ja 6 ning artiklite 12, 16 ja 17 nõuetele, kõrvaldab tarnija selle muude eliitemataimede ja eliitmaterjali lähedusest. Kõrvaldatud emataimi või materjali võib kasutada sertifitseeritud või CAC-materjalina tingimusel, et need vastavad käesolevas direktiivis asjaomaste kategooriate puhul kehtestatud nõuetele.

Kõnealuste emataimede või materjali kõrvaldamise asemel võib tarnija võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada uuesti nende vastavus kõnealustele nõuetele.

8.   Kui sordita pookealus on eliitemataim või eliitmaterjal, mis ei vasta enam artikli 8 lõigete 2 ja 6 ning artiklite 12, 16 ja 17 nõuetele, kõrvaldab tarnija selle muude eliitemataimede ja eliitmaterjali lähedusest. Kõrvaldatud pookealuseid võib kasutada sertifitseeritud või CAC-materjalina tingimusel, et need vastavad käesolevas direktiivis asjaomaste kategooriate puhul kehtestatud nõuetele.

Kõnealuse emataime või materjali kõrvaldamise asemel võib tarnija võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada uuesti nende vastavus kõnealustele nõuetele.

Artikkel 16

Tervisenõuded

1.   Eliitemataim ja eliitmaterjal peab olema vaba I lisa A osas ja II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest.

Asjaomane eliitemataim ja supereliitmaterjal peab olema ruumis, põllul ja kasvualal tehtud visuaalse kontrolli põhjal tunnistatud vabaks I lisa A osas ja II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest. Kõnealuse visuaalse kontrolli teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.

I lisa B osas loetletud taimekahjustajatega saastunud eliitemataimede või eliitmaterjali protsentuaalne määr ei tohi ületada selles lisas sätestatud lubatud määra. Ruumides, põllul ja kasvualal tehtud visuaalse kontrolliga tuleb kindlaks teha, et asjaomane eliitemataim ja eliitmaterjal vastab kõnealustele määradele. Kõnealuse visuaalse kontrolli teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.

Kui kahtlustatakse kõnealuste taimekahjustajate esinemist, korraldab vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija asjaomase eliitemataime ja eliitmaterjali puhul proovivõtmise ja testimise.

2.   Eliitemataime ja eliitmaterjali asjaomase perekonna ja liigi kõnealuse visuaalse kontrolli, proovivõtmise ja testimise teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija kooskõlas IV lisaga.

3.   Liikmesriigid kohaldavad lõikega 1 ette nähtud proovivõtmise ja testimise suhtes EPPO protokolle või muid rahvusvaheliselt tunnustatud protokolle. Kui kõnealuseid protokolle ei ole, kohaldab vastutav ametiasutus asjakohaseid siseriiklikke protokolle. Sellisel juhul teeb liikmesriik taotluse korral kõnealused protokollid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

Vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija esitavad proovid laboritele, mida vastutav ametiasutus on ametlikult tunnustanud.

4.   Lõiget 1 ei kohaldata eliitemataime ja eliitmaterjali suhtes krüosäilitamise ajal.

Artikkel 17

Mullatingimused

1.   Eliitemataime ja eliitmaterjali võib kasvatada ainult mullas, mis on vaba III lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest, mis on peremeesorganismiks kõnealuse perekonna või liigi viirustele. Kõnealuste viirustele peremeesorganismiks olevate taimekahjustajate puudumine tuleb kindlaks teha proovivõtmise ja testimisega.

Kõnealuse proovivõtmise teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.

Kõnealune proovivõtmine ja testimine tuleb teha enne asjaomase eliitemataime ja eliitmaterjali istutamist ning seda korratakse kasvatamise ajal, kui on kahtlus, et esineb esimeses lõigus osutatud taimekahjustajaid.

Kõnealune proovivõtmine ja testimine tuleb teha, võttes arvesse kliimatingimusi ja III lisas loetletud taimekahjustajate bioloogiat ning seda, kas kõnealused taimekahjustajad on asjaomase eliitemataime ja eliitmaterjali puhul kohased.

2.   Proovivõtmist ja testimist ei tule teha, kui taimi, mis on III lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajate peremeestaimed, ei ole kasvatatud tootmismullas vähemalt viis aastat ja kui puudub kahtlus, et kõnealuses mullas esineb asjaomaseid taimekahjustajaid.

Proovivõtmist ja testimist ei tehta, kui vastutav ametiasutus jõuab ametliku inspekteerimise põhjal järeldusele, et muld on vaba mis tahes III lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest, mis on peremeesorganismiks kõnealuse perekonna või liigi viirustele.

3.   Liikmesriigid kohaldavad lõikes 1 osutatud proovivõtmise ja testimise suhtes EPPO protokolle või muid rahvusvaheliselt tunnustatud protokolle. Kui kõnealuseid protokolle ei ole, kohaldab liikmesriik asjakohaseid siseriiklikke protokolle. Sellisel juhul teeb liikmesriik taotluse korral kõnealused protokollid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 18

Eliitemataime ja eliitmaterjali säilitamist käsitlevad nõuded

1.   Eliitemataime ja eliitmaterjali tuleb säilitada põllul, mis on isoleeritud võimalikest nakkusallikatest, sh õhu kaudu levivad vektorid, juurte kokkupuutumine, masinate ja pookimisvahendite tõttu tekkiv ristsaastumine.

2.   Lõikes 1 osutatud põldude isoleerimiskaugus sõltub olukorrast, paljundusmaterjali liigist, asjaomases piirkonnas esinevatest taimekahjustajatest ja asjakohastest riskidest, mille vastutav ametiasutus on visuaalse kontrolliga kindlaks teinud.

Artikkel 19

Vegetatiivse paljundamise tingimused

1.   Artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses supereliitmaterjalist kasvatatud eliitemataimi võib vegetatiivselt paljundada mitu põlvkonda, et saada vajalik arv eliitemataimi. Eliitemataime võib vegetatiivselt paljundada kooskõlas artikliga 13 või mikropaljundamise teel paljundada kooskõlas artikliga 14. Põlvkondade lubatud maksimumarv ja eliitemataimede lubatud maksimaalne eluiga sätestatakse asjaomase perekonna või liigi puhul V lisas.

2.   Kui eliitemataime puhul on lubatud mitu põlvkonda võib iga põlvkond, välja arvatud esimene, olla saadud mis tahes eelmisest põlvkonnast.

3.   Erinevate põlvkondade paljundusmaterjali tuleb hoida eraldi.

3. JAGU

Nõuded sertifitseeritud materjalile

Artikkel 20

Sertifitseeritud materjali sertifitseerimise suhtes kehtivad nõuded

1.   Paljundusmaterjal, välja arvatud emataimed, ja viljapuud tuleb taotluse korral ametlikult sertifitseerida sertifitseeritud materjalina, kui need vastavad lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud nõuetele.

2.   Paljundusmaterjal ja viljapuud tuleb paljundada sertifitseeritud emataimest.

Sertifitseeritud emataim peab vastama ühele järgmistest nõuetest:

| a) | see peab olema kasvatatud supereliitmaterjalist; |
| --- | --- |

a)

see peab olema kasvatatud supereliitmaterjalist;

| b) | see peab olema kasvatatud eliitmaterjalist. |
| --- | --- |

b)

see peab olema kasvatatud eliitmaterjalist.

3.   Paljundusmaterjal ja viljapuud peavad vastama artiklis 7, artikli 8 lõikes 6 ning artiklites 12, 21 ja 22 sätestatud nõuetele.

4.   Paljundusmaterjal ja viljapuud peavad vastama artiklis 21 sätestatud tervisenõuetele.

Paljundusmaterjal ja viljapuud tuleb paljundada sertifitseeritud emataimest, mis vastab artiklis 22 sätestatud mullatingimustele.

5.   Sordita pookealus tuleb taotluse korral ametlikult sertifitseerida sertifitseeritud materjalina, kui see vastab oma liigi kirjeldusele ja artikli 8 lõikes 6 sätestatud nõuetele ja artiklites 12, 21 ja 22 sätestatud lisanõuetele.

6.   Lõigetes 3 ja 5 osutatud sätetes sisalduvaid viiteid supereliitemataimedele tuleb käesoleva jao kohaldamisel mõista kui viiteid sertifitseeritud emataimedele ning kõiki viiteid supereliitmaterjalile kui viiteid sertifitseeritud materjalile.

7.   Kui sertifitseeritud emataim või sertifitseeritud materjal ei vasta enam artikli 7, artikli 8 lõike 6 ning artiklite 12, 21 ja 22 nõuetele, kõrvaldab tarnija selle muude sertifitseeritud emataimede ja sertifitseeritud materjali lähedusest. Kõrvaldatud emataimi või materjali võib kasutada CAC-materjalina tingimusel, et need vastavad 4. jaos kehtestatud nõuetele.

Kõnealuste emataimede või materjali kõrvaldamise asemel võib tarnija võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada uuesti nende vastavus kõnealustele nõuetele.

8.   Kui sordita pookealus on sertifitseeritud emataim või sertifitseeritud materjal, mis ei vasta enam artikli 8 lõike 6 ning artiklite 12, 21 ja 22 nõuetele, kõrvaldab tarnija selle muude sertifitseeritud emataimede ja sertifitseeritud materjali lähedusest. Kõrvaldatud emataimi või materjali võib kasutada CAC-materjalina tingimusel, et need vastavad 4. jaos kehtestatud nõuetele.

Kõnealuste pookealuste kõrvaldamise asemel võib tarnija võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada uuesti nende vastavus kõnealustele nõuetele.

Artikkel 21

Tervisenõuded

1.   Sertifitseeritud emataim ja sertifitseeritud eliitmaterjal peab olema vaba I lisa A osas ja II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest.

Asjaomane sertifitseeritud emataim ja sertifitseeritud materjal peab olema ruumis, põllul ja kasvualal tehtud visuaalse kontrolli põhjal tunnistatud vabaks I lisa A osas ja II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest. Kõnealuse visuaalse kontrolli teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.

I lisa B osas loetletud taimekahjustajatega saastunud sertifitseeritud emataimede või sertifitseeritud materjali protsentuaalne määr ei tohi ületada selles lisas sätestatud lubatud määra. Ruumides, põllul ja kasvualal tehtud visuaalse kontrolliga tuleb kindlaks teha, et asjaomane sertifitseeritud emataim ja sertifitseeritud materjal vastab kõnealustele määradele. Kõnealuse visuaalse kontrolli teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.

Kui kahtlustatakse kõnealuste taimekahjustajate esinemist, korraldab vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija asjaomase sertifitseeritud emataime ja sertifitseeritud materjali puhul proovivõtmise ja testimise.

2.   Sertifitseeritud emataime ja sertifitseeritud materjali asjaomase perekonna ja liigi kõnealuse visuaalse kontrolli, proovivõtmise ja testimise teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija kooskõlas IV lisaga.

3.   Liikmesriigid kohaldavad lõikega 1 ette nähtud proovivõtmise ja testimise suhtes EPPO protokolle või muid rahvusvaheliselt tunnustatud protokolle. Kui kõnealuseid protokolle ei ole, kohaldab vastutav ametiasutus asjakohaseid siseriiklikke protokolle. Sellisel juhul teeb liikmesriik taotluse korral kõnealused protokollid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

Vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija esitavad proovid laboritele, mida vastutav ametiasutus on ametlikult tunnustanud.

4.   Lõiget 1 ei kohaldata sertifitseeritud emataime ja sertifitseeritud materjali suhtes krüosäilitamise ajal.

Artikkel 22

Nõuded mullale

1.   Sertifitseeritud emataime ja sertifitseeritud materjali võib kasvatada ainult mullas, mis on vaba III lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest, mis on peremeesorganismiks kõnealuse perekonna või liigi viirustele. Kõnealuste viirustele peremeesorganismiks olevate taimekahjustajate puudumine tuleb kindlaks teha proovivõtmise ja testimisega.

Kõnealuse proovivõtmise teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.

Kõnealune proovivõtmine ja testimine tuleb teha enne asjaomase sertifitseeritud emataime ja sertifitseeritud materjali istutamist ning seda korratakse kasvatamise ajal, kui on kahtlus, et esineb esimeses lõigus osutatud taimekahjustajaid.

Kõnealune proovivõtmine ja testimine tuleb teha, võttes arvesse kliimatingimusi ja III lisas loetletud taimekahjustajate bioloogiat ning seda, kas kõnealused taimekahjustajad on asjaomase sertifitseeritud emataime ja sertifitseeritud materjali puhul kohased.

2.   Proovivõtmist ja testimist ei tule teha, kui taimi, mis on III lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajate peremeestaimed, ei ole kasvatatud tootmismullas vähemalt viis aastat ja kui puudub kahtlus, et kõnealuses mullas esineb asjaomaseid taimekahjustajaid.

Proovivõtmist ja testimist ei tehta, kui vastutav ametiasutus jõuab ametliku inspekteerimise põhjal järeldusele, et muld on vaba mis tahes III lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest, mis on peremeesorganismiks kõnealuse perekonna või liigi viirustele.

Sertifitseeritud viljapuude puhul ei ole proovivõtmist ja testimist vaja teha.

3.   Liikmesriigid kohaldavad lõikes 1 osutatud proovivõtmise ja testimise suhtes EPPO protokolle või muid rahvusvaheliselt tunnustatud protokolle. Kui kõnealuseid protokolle ei ole, kohaldab liikmesriik asjakohaseid siseriiklikke protokolle. Sellisel juhul teeb liikmesriik taotluse korral kõnealused protokollid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

4. JAGU

Nõuded CAC materjalile

Artikkel 23

Muud CAC-materjali kui sordita pookealuseid käsitlevad tingimused

1.   Muud CAC-materjali kui sordita pookealuseid võib turustada ainult juhul, kui on kindlaks tehtud, et see vastab järgmistele tingimustele:

| a) | see on paljundatud identifitseeritud materjaliallikast, mille tarnija on registreerinud; |
| --- | --- |

a)

see on paljundatud identifitseeritud materjaliallikast, mille tarnija on registreerinud;

| b) | see vastab sordikirjeldusele artikli 25 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

see vastab sordikirjeldusele artikli 25 kohaselt;

| c) | see vastab artikli 26 tervisenõuetele; |
| --- | --- |

c)

see vastab artikli 26 tervisenõuetele;

| d) | see vastab artikli 27 nõuetele, mis käsitlevad puuduste mitteesinemist. |
| --- | --- |

d)

see vastab artikli 27 nõuetele, mis käsitlevad puuduste mitteesinemist.

2.   Lõike 1 järgimiseks vajalikud meetmed võtab tarnija.

3.   Kui CAC-materjal ei vasta enam lõikele 1, võtab tarnija ühe järgmistest meetmetest:

| a) | kõrvaldab materjali muu CAC-materjali lähedusest; või |
| --- | --- |

a)

kõrvaldab materjali muu CAC-materjali lähedusest; või

| b) | võtab asjakohaseid meetmeid, et uuesti tagada kõnealuse materjali vastavus nendele nõuetele. |
| --- | --- |

b)

võtab asjakohaseid meetmeid, et uuesti tagada kõnealuse materjali vastavus nendele nõuetele.

Artikkel 24

CAC-materjali käsitlevad tingimused sordita pookealuste puhul

1.   Kui tegemist on sordita pookealustega, peab CAC-materjal vastama järgmistele nõuetele:

| a) | see vastab oma liigi kirjeldusele; |
| --- | --- |

a)

see vastab oma liigi kirjeldusele;

| b) | see vastab artikli 26 tervisenõuetele; |
| --- | --- |

b)

see vastab artikli 26 tervisenõuetele;

| c) | see vastab artikli 27 nõuetele, mis käsitlevad puuduste mitteesinemist. |
| --- | --- |

c)

see vastab artikli 27 nõuetele, mis käsitlevad puuduste mitteesinemist.

2.   Lõike 1 nõuete järgimiseks vajalikud meetmed võtab tarnija.

3.   Kui CAC-materjal ei vasta enam lõike 1 nõuetele, võtab tarnija ühe järgmistest meetmetest:

| a) | kõrvaldab materjali muu CAC-materjali lähedusest; või |
| --- | --- |

a)

kõrvaldab materjali muu CAC-materjali lähedusest; või

| b) | võtab asjakohaseid meetmeid, et uuesti tagada kõnealuse materjali vastavus nendele nõuetele. |
| --- | --- |

b)

võtab asjakohaseid meetmeid, et uuesti tagada kõnealuse materjali vastavus nendele nõuetele.

Artikkel 25

Sordikirjeldusele vastavuse kindlakstegemine

1.   CAC-materjali vastavus oma sordi kirjeldusele tehakse kindlaks, vaadeldes sordi tunnuste ilmnemist. Kõnealune vaatlus peab põhinema ühel järgmistest elementidest:

| a) | rakendusdirektiivis 2014/97/EL osutatud registreeritud sortide ametlik kirjeldus ja sordikaitse seadusega kaitstud sortide ametlik kirjeldus; või |
| --- | --- |

a)

rakendusdirektiivis 2014/97/EL osutatud registreeritud sortide ametlik kirjeldus ja sordikaitse seadusega kaitstud sortide ametlik kirjeldus; või

| b) | mis tahes liikmesriigis rakendusdirektiivis 2014/97/EL osutatud registreerimistaotlusega hõlmatud sordi taotlusele lisatud kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

mis tahes liikmesriigis rakendusdirektiivis 2014/97/EL osutatud registreerimistaotlusega hõlmatud sordi taotlusele lisatud kirjeldus;

| c) | sordikaitsetaotlusele lisatud kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

sordikaitsetaotlusele lisatud kirjeldus;

| d) | direktiivi 2008/90/EÜ artikli 7 lõike 2 punkti c alapunktis iii osutatud ametlikult tunnustatud sordikirjeldus. |
| --- | --- |

d)

direktiivi 2008/90/EÜ artikli 7 lõike 2 punkti c alapunktis iii osutatud ametlikult tunnustatud sordikirjeldus.

2.   CAC-materjali vastavust oma sordi kirjeldusele kontrollitakse korrapäraselt, vaadeldes asjaomases CAC-materjalis sordi tunnuste ilmnemist.

Artikkel 26

Tervisenõuded

1.   CAC-materjal peab asjaomase perekonna ja liigi osas olema peaaegu vaba I ja II lisas loetletud taimekahjustajatest.

Asjaomane CAC-materjal peab olema tarnija poolt ruumis, põllul ja kasvualal tehtud visuaalse kontrolli põhjal tunnistatud peaaegu vabaks I lisas ja II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest.

Kui kahtlustatakse kõnealuste taimekahjustajate esinemist, korraldab tarnija asjaomase CAC-materjali puhul proovivõtmise ja testimise.

2.   CAC-materjali asjaomase perekonna ja liigi visuaalse kontrollimise, proovivõtmise ja testimise teeb tarnija kooskõlas IV lisaga.

3.   Lõiget 1 ei kohaldata CAC-materjali suhtes krüosäilitamise ajal.

4.   Lisaks lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele peab liikidesse Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf.kuuluv CAC-materjal vastama kõikidele järgmistele nõuetele:

| a) | see tuleb toota identifitseeritud materjaliallikast, mis tuleb proovivõtmise ja testimise põhjal tunnistada vabaks II lisas asjaomase liigi korral loetletud taimekahjustajatest; |
| --- | --- |

a)

see tuleb toota identifitseeritud materjaliallikast, mis tuleb proovivõtmise ja testimise põhjal tunnistada vabaks II lisas asjaomase liigi korral loetletud taimekahjustajatest;

| b) | see tuleb tunnistada visuaalse kontrollimise, proovivõtmise ja testimise põhjal pärast viimase kasvutsükli algust peaaegu vabaks II lisas asjaomase liigi korral loetletud taimekahjustajatest. |
| --- | --- |

b)

see tuleb tunnistada visuaalse kontrollimise, proovivõtmise ja testimise põhjal pärast viimase kasvutsükli algust peaaegu vabaks II lisas asjaomase liigi korral loetletud taimekahjustajatest.

Artikkel 27

Puudusi käsitlevad nõuded

Visuaalse kontrolliga tuleb kindlaks teha, et CAC-materjalil puudused peaaegu puuduvad. Kahjustusi, värvimuutusi, armkudet või kuivamist peetakse puuduseks, kui need mõjutavad paljundusmaterjali kvaliteeti ja kasulikkust.

3. PEATÜKK

ERINÕUDED PALJUNDUSMATERJALI JA VILJAPUUDE TOOTMISE VÕI PALJUNDAMISEGA TEGELEVATELE TARNIJATELE

Artikkel 28

Tootmisprotsessi kriitiliste kohtade kindlakstegemise ja jälgimise kava

Paljundusmaterjali ja viljapuude tootmise ajal tagavad liikmesriigid, et tarnijad kohaldavad vastavalt asjaomase perekonna või liigi vajadustele tootmisprotsessi kriitiliste kohtade kindlakstegemise ja jälgimise kava. Kava peab sisaldama vähemalt järgmisi elemente:

| a) | taimede asukoht ja arv; |
| --- | --- |

a)

taimede asukoht ja arv;

| b) | nende kasvatamise ajakava; |
| --- | --- |

b)

nende kasvatamise ajakava;

| c) | paljundamistoimingud; |
| --- | --- |

c)

paljundamistoimingud;

| d) | pakendamis-, ladustamis- ja transporditoimingud. |
| --- | --- |

d)

pakendamis-, ladustamis- ja transporditoimingud.

Artikkel 29

Jälgimist käsitleva teabe säilitamine läbivaatamise jaoks

1.   Liikmesriigid tagavad, et tarnijad peavad andmestikke direktiivi 2008/90/EÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud kriitiliste kohtade jälgimise kohta ja teevad need taotluse korral läbivaatamiseks kättesaadavaks.

2.   Kõnealused andmestikud peavad olema kättesaadavad vähemalt kolm aastat alates asjaomase materjali tootmisest.

3.   Liikmesriigid tagavad, et tarnijad peavad andmestikke põldude kontrollimise, proovide võtmise ja testimise kohta, kuni asjaomane paljundusmaterjal ja viljapuud on nende kontrolli all ja vähemalt kolm aastat pärast seda, kui kõnealune paljundusmaterjal ja viljapuud on kõrvaldatud või turustatud.

4. PEATÜKK

AMETLIK INSPEKTEERIMINE

Artikkel 30

Ametliku inspekteerimise üldnõuded

1.   Ametlik inspekteerimine hõlmab visuaalset kontrollimist ja vajaduse korral proovivõtmist ja testimist.

2.   Ametliku inspekteerimise ajal pöörab vastutav ametiasutus erilist tähelepanu järgmisele:

| a) | tootmisprotsessi kriitiliste kohtade kontrollimiseks tarnija poolt rakendatavate meetodite kohasus ja tegelik kasutamine; |
| --- | --- |

a)

tootmisprotsessi kriitiliste kohtade kontrollimiseks tarnija poolt rakendatavate meetodite kohasus ja tegelik kasutamine;

| b) | tarnija personali üldine pädevus direktiivi 2008/90/EÜ artikli 6 lõikes 1 sätestatud toimingute tegemiseks. |
| --- | --- |

b)

tarnija personali üldine pädevus direktiivi 2008/90/EÜ artikli 6 lõikes 1 sätestatud toimingute tegemiseks.

3.   Liikmesriigid tagavad, et vastutavad ametiasutused koostavad ja säilitavad kõikide nende poolt tehtud põldude kontrollimiste, proovide võtmiste ja testimiste kuupäevade ja tulemuste kohta andmestikke.

5. PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 31

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2016. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2017.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 32

Üleminekumeetmed

Liikmesriigid võivad kuni 31. detsembrini 2022 lubada oma territooriumil turustada paljundusmaterjali ja viljapuid, mis on toodetud supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud emataimedest või CAC-materjalist, mis oli olemas enne 1. jaanuari 2017, ning mis on enne 31. detsembrit 2022 ametlikult sertifitseeritud või vastavad CAC-materjaliks kvalifitseerimise tingimustele. Kõnealuse paljundusmaterjali ja viljapuude turustamisel tuleb nende etiketil ja dokumendis viidata käesolevale artiklile.

Artikkel 33

Kehtetuks tunnistamine

Direktiivid 93/48/EMÜ ja 93/64/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 34

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 35

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 267, 8.10.2008, lk 8.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ, 8. mai 2000, taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1).

2

(3)  Komisjoni direktiiv 93/48/EMÜ, 23. juuni 1993, milles sätestatakse nende tingimuste loetelu, millele peavad nõukogu direktiivi 92/34/EMÜ kohaselt vastama puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjal ja viljapuud (EÜT L 250, 7.10.1993, lk 1).

3

(4)  Komisjoni direktiiv 93/64/EMÜ, 5. juuli 1993, millega kehtestatakse tarnijate ja ettevõtete järelevalve ja kontrolli rakendusmeetmed vastavalt nõukogu direktiivile 92/34/EMÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta (EÜT L 250, 7.10.1993, lk 33).

4

(5)  Komisjoni rakendusdirektiiv 2014/.../EL, 15. oktoober 2014, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ tarnijate ja sortide registreerimise ning ühise sortide nimekirja osas (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 16).

5

Euroopa Liidu Teataja

---

I LISA

LOETELU TAIMEKAHJUSTAJATEST, MILLE ESINEMISE KONTROLLIMISEKS TULEB TEHA VISUAALNE KONTROLL JA TEATAVATEL JUHTUDEL VÕTTA PROOVID JA TEHA TESTID

A OSA

Loetelu taimekahjustajatest, mida ei tohi artikli 9 lõike 1, artikli 10 lõike 1, artikli 16 lõike 1, artikli 21 lõike 1 ja artikli 26 lõike 1 kohaselt esineda või mida võib esineda teataval määral

| Perekond või liik | Kahjurid |
| --- | --- |
| Castanea sativa Mill. | Seened


  Mycosphaerella maculiformis


  Phytophthora cambivora


  Phytophthora cinnamomi


  Viirusetaoline haigus

  Kastani mosaiikviirus (ChMV) |
| Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. | Putukad


  Aleurotrixus floccosus


  Parabemisia myricae


  Ümarussid


  Pratylenchus vulnus


  Tylenchus semi-penetrans


  Seened


  Phytophthora citrophtora


  Phytophthora parasitica |
| Corylus avellana L. | Lestad


  Phytoptus avellanae


  Seened


  Armillariella mellea


  Verticillium dahliae


  Verticillium albo-atrum


  Bakterid


  Xanthomonas arboricola pv. corylina


  Pseudomonas avellanae |
| Cydonia oblonga Mill., Malus Mill. ja Pyrus L. | Putukad


  Eriosoma lanigerum


  Psylla spp.

  Ümarussid


  Meloidogyne hapla


  Meloidogyne javanica


  Pratylenchus penetrans


  Pratylenchus vulnus


  Seened


  Armillariella mellea


  Chondrostereum purpureum


  Glomerella cingulata


  Pezicula alba


  Pezicula malicorticis


  Nectria galligena


  Phytophthora cactorum


  Roessleria pallida


  Verticillium dahliae


  Verticillium albo-atrum


  Bakterid


  Agrobacterium tumefaciens


  Pseudomonas syringae pv. syringae


  Viirused

  Muud kui II lisas loetletud viirused |
| Ficus carica L. | Putukad


  Ceroplastes rusci


  Ümarussid


  Heterodera fici


  Meloidogyne arenaria


  Meloidogyne incognita


  Meloidogyne javanica


  Pratylenchus penetrans


  Pratylenchus vulnus


  Seened


  Armillaria mellea


  Bakterid


  Phytomonas fici


  Viirusetaolised haigused

  Viigipuu mosaiikhaigus |
| Juglans regia L. | Putukad


  Epidiaspis leperii


  Pseudaulacaspis pentagona


  Quadraspidiotus perniciosus


  Seened


  Armillariella mellea


  Nectria galligena


  Chondrostereum purpureum


  Phytophthora cactorum


  Bakterid


  Agrobacterium tumefaciens


  Xanthomonas arboricola pv. Juglandi |
| Olea europaea L. | Ümarussid


  Meloidogyne arenaria


  Meloidogyne incognita


  Meloidogyne javanica


  Pratylenchus vulnus


  Bakterid


  Pseudomonas savastanoi pv. savastanoi


  Viirusetaolised haigused

  Leaf yellowing complex disease 3 |
| Pistacia vera L. | Ümarussid


  Pratylenchus penetrans


  Pratylenchus vulnus


  Seened


  Phytophthora cryptogea


  Phytophthora cambivora


  Rosellinia necatrix


  Verticillium dahliae |
| Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. domestica, P. persica ja P. salicina | Putukad


  Pseudaulacaspis pentagona


  Quadraspidiotus perniciosus


  Ümarussid


  Meloidogyne arenaria


  Meloidogyne javanica


  Meloidogyne incognita


  Pratylenchus penetrans


  Pratylenchus vulnus


  Seened


  Phytophthora cactorum


  Verticillium dahliae


  Bakterid


  Agrobacterium tumefaciens


  Pseudomonas syringae pv. morsprunorum


  Pseudomonas syringae pv. syringae (liigil P. armeniaca)

  Pseudomonas viridiflava (liigil P. armeniaca) |
| Prunus avium, P. cerasus | Putukad


  Quadraspidiotus perniciosus


  Ümarussid


  Meloidogyne arenaria


  Meloidogyne javanica


  Meloidogyne incognita


  Pratylenchus penetrans


  Pratylenchus vulnus


  Seened


  Phytophthora cactorum


  Bakterid


  Agrobacterium tumefaciens


  Pseudomonas syringae pv. morsprunorum |
| Ribes L. | Putukad ja lestad


  Dasyneura tetensi


  Ditylenchus dipsaci


  Pseudaulacaspis pentagona


  Quadraspidiotus perniciosus


  Tetranycus urticae


  Cecidophyopsis ribis


  Seened


  Sphaerotheca mors-uvae


  Microsphaera grossulariae


  Diaporthe strumella (Phomopsis ribicola) |
| Rubus L. | Seened


  Peronospora rubi |

Perekond või liik

Kahjurid

Castanea sativa Mill.

Seened

Mycosphaerella maculiformis

Phytophthora cambivora

Phytophthora cinnamomi

Viirusetaoline haigus

Kastani mosaiikviirus (ChMV)

Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf.

Putukad

Aleurotrixus floccosus

Parabemisia myricae

Ümarussid

Pratylenchus vulnus

Tylenchus semi-penetrans

Seened

Phytophthora citrophtora

Phytophthora parasitica

Corylus avellana L.

Lestad

Phytoptus avellanae

Seened

Armillariella mellea

Verticillium dahliae

Verticillium albo-atrum

Bakterid

Xanthomonas arboricola pv. corylina

Pseudomonas avellanae

Cydonia oblonga Mill., Malus Mill. ja Pyrus L.

Putukad

Eriosoma lanigerum

Psylla spp.

Ümarussid

Meloidogyne hapla

Meloidogyne javanica

Pratylenchus penetrans

Pratylenchus vulnus

Seened

Armillariella mellea

Chondrostereum purpureum

Glomerella cingulata

Pezicula alba

Pezicula malicorticis

Nectria galligena

Phytophthora cactorum

Roessleria pallida

Verticillium dahliae

Verticillium albo-atrum

Bakterid

Agrobacterium tumefaciens

Pseudomonas syringae pv. syringae

Viirused

Muud kui II lisas loetletud viirused

Ficus carica L.

Putukad

Ceroplastes rusci

Ümarussid

Heterodera fici

Meloidogyne arenaria

Meloidogyne incognita

Meloidogyne javanica

Pratylenchus penetrans

Pratylenchus vulnus

Seened

Armillaria mellea

Bakterid

Phytomonas fici

Viirusetaolised haigused

Viigipuu mosaiikhaigus

Juglans regia L.

Putukad

Epidiaspis leperii

Pseudaulacaspis pentagona

Quadraspidiotus perniciosus

Seened

Armillariella mellea

Nectria galligena

Chondrostereum purpureum

Phytophthora cactorum

Bakterid

Agrobacterium tumefaciens

Xanthomonas arboricola pv. Juglandi

Olea europaea L.

Ümarussid

Meloidogyne arenaria

Meloidogyne incognita

Meloidogyne javanica

Pratylenchus vulnus

Bakterid

Pseudomonas savastanoi pv. savastanoi

Viirusetaolised haigused

Leaf yellowing complex disease 3

Pistacia vera L.

Ümarussid

Pratylenchus penetrans

Pratylenchus vulnus

Seened

Phytophthora cryptogea

Phytophthora cambivora

Rosellinia necatrix

Verticillium dahliae

Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. domestica, P. persica ja P. salicina

Putukad

Pseudaulacaspis pentagona

Quadraspidiotus perniciosus

Ümarussid

Meloidogyne arenaria

Meloidogyne javanica

Meloidogyne incognita

Pratylenchus penetrans

Pratylenchus vulnus

Seened

Phytophthora cactorum

Verticillium dahliae

Bakterid

Agrobacterium tumefaciens

Pseudomonas syringae pv. morsprunorum

Pseudomonas syringae pv. syringae (liigil P. armeniaca)

Pseudomonas viridiflava (liigil P. armeniaca)

Prunus avium, P. cerasus

Putukad

Quadraspidiotus perniciosus

Ümarussid

Meloidogyne arenaria

Meloidogyne javanica

Meloidogyne incognita

Pratylenchus penetrans

Pratylenchus vulnus

Seened

Phytophthora cactorum

Bakterid

Agrobacterium tumefaciens

Pseudomonas syringae pv. morsprunorum

Ribes L.

Putukad ja lestad

Dasyneura tetensi

Ditylenchus dipsaci

Pseudaulacaspis pentagona

Quadraspidiotus perniciosus

Tetranycus urticae

Cecidophyopsis ribis

Seened

Sphaerotheca mors-uvae

Microsphaera grossulariae

Diaporthe strumella (Phomopsis ribicola)

Rubus L.

Seened

Peronospora rubi

B OSA

Loetelu taimekahjustajatest, mida ei tohi artikli 9 lõike 1, artikli 10 lõike 1, artikli 16 lõike 1, artikli 21 lõike 1 ja artikli 26 lõike 1 kohaselt esineda või mida võib esineda teataval määral

| Taimekahjustajad perekonna ja liigi kaupa | Lubatud määr (%) |
| --- | --- |
| Supereliit | Eliit | Sertifitseeritud |
| Fragaria L. |
| Putukad ja lestad |
| Chaetosiphon fragaefoliae | 0 | 0,5 | 1 |
| Phytonemus pallidus | 0 | 0 | 0,1 |
| Ümarussid |
| Aphelenchoides fragariae | 0 | 0 | 1 |
| Ditylenchus dipsaci | 0 | 0,5 | 1 |
| Meloidogyne hapla | 0 | 0,5 | 1 |
| Pratylenchus vulnus | 0 | 1 | 1 |
| Seened |
| Rhizoctonia fragariae | 0 | 0 | 1 |
| Podosphaera aphanis (Wallroth) Braun & Takamatsu | 0 | 0,5 | 1 |
| Verticillium albo-atrum | 0 | 0,2 | 2 |
| Verticillium dahliae | 0 | 0,2 | 2 |
| Bakterid |
| Candidatus Phlomobacter fragariae | 0 | 0 | 1 |
| Viirused |
| Maasika lehelaiksuse viirus (SMoV) | 0 | 0,1 | 2 |
| Fütoplasma haigused | 0 | 0 | 1 |
| Astri kollane fütoplasma | 0 | 0,2 | 1 |
| Multiplier disease | 0 | 0,1 | 0,5 |
| Stolbur as strawberry lethal decline | 0 | 0,2 | 1 |
| Maasika roheõielisus | 0 | 0 | 1 |
| Phytoplasma fragariae | 0 | 0 | 1 |
| Ribes L. |
| Ümarussid |
| Aphelenchoides ritzemabosi | 0 | 0,05 | 0,5 |
| Viirused |
| Aucuba mosaic and blackcurrant yellows combined | 0 | 0,05 | 0,5 |
| Vein clearing and vein net of blackcurrant, Gooseberry vein banding | 0 | 0,05 | 0,5 |
| Rubus L. |
| Putukad |
| Resseliella theobaldi | 0 | 0 | 0,5 |
| Bakterid |
| Agrobacterium spp. | 0 | 0,1 | 1 |
| Rhodococcus fascians | 0 | 0,1 | 1 |
| Viirused |
| õunapuu mosaiikviirus (ApMV), black raspberry necrosis virus (BRNV), kurgi mosaiikviirus (CMV), vaarika lehelaiksuse viirus (RLMV), raspberry leaf spot (RLSV), vaarika rookloroosi viirus (RVCV), rubus yellow net virus (RYNV) | 0 | 0 | 0,5 |
| Vaccinium L. |
| Seened |
| Exobasidium vaccinii var. vaccinii | 0 | 0,5 | 1 |
| Godronia cassandrae (anamorfne Topospora myrtilli) | 0 | 0,1 | 0,5 |
| Bakterid |
| Agrobacterium tumefaciens | 0 | 0 | 0,5 |
| Viirused | 0 | 0 | 0,5 |

Taimekahjustajad perekonna ja liigi kaupa

Lubatud määr (%)

Supereliit

Eliit

Sertifitseeritud

Fragaria L.

Putukad ja lestad

Chaetosiphon fragaefoliae

0

0,5

1

Phytonemus pallidus

0

0

0,1

Ümarussid

Aphelenchoides fragariae

0

0

1

Ditylenchus dipsaci

0

0,5

1

Meloidogyne hapla

0

0,5

1

Pratylenchus vulnus

0

1

1

Seened

Rhizoctonia fragariae

0

0

1

Podosphaera aphanis (Wallroth) Braun & Takamatsu

0

0,5

1

Verticillium albo-atrum

0

0,2

2

Verticillium dahliae

0

0,2

2

Bakterid

Candidatus Phlomobacter fragariae

0

0

1

Viirused

Maasika lehelaiksuse viirus (SMoV)

0

0,1

2

Fütoplasma haigused

0

0

1

Astri kollane fütoplasma

0

0,2

1

Multiplier disease

0

0,1

0,5

Stolbur as strawberry lethal decline

0

0,2

1

Maasika roheõielisus

0

0

1

Phytoplasma fragariae

0

0

1

Ribes L.

Ümarussid

Aphelenchoides ritzemabosi

0

0,05

0,5

Viirused

Aucuba mosaic and blackcurrant yellows combined

0

0,05

0,5

Vein clearing and vein net of blackcurrant, Gooseberry vein banding

0

0,05

0,5

Rubus L.

Putukad

Resseliella theobaldi

0

0

0,5

Bakterid

Agrobacterium spp.

0

0,1

1

Rhodococcus fascians

0

0,1

1

Viirused

õunapuu mosaiikviirus (ApMV), black raspberry necrosis virus (BRNV), kurgi mosaiikviirus (CMV), vaarika lehelaiksuse viirus (RLMV), raspberry leaf spot (RLSV), vaarika rookloroosi viirus (RVCV), rubus yellow net virus (RYNV)

0

0

0,5

Vaccinium L.

Seened

Exobasidium vaccinii var. vaccinii

0

0,5

1

Godronia cassandrae (anamorfne Topospora myrtilli)

0

0,1

0,5

Bakterid

Agrobacterium tumefaciens

0

0

0,5

Viirused

0

0

0,5

---

II LISA

Loetelu taimekahjustajatest, mille esinemise kontrollimiseks tuleb teha visuaalne kontroll ja teatavatel juhtudel võtta proovid ja teha testid kooskõlas artikli 9 lõigetega 2 ja 4, artikli 10 lõikega 1, artikli 16 lõikega 1, artikli 21 lõikega 1 ja artikli 26 lõigetega 1 ja 4

| Perekond või liik | Kahjurid |
| --- | --- |
| Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. | Viirused


  Citrus variegation virus (CVV)

  Citrus psorosis virus (CPsV)

  Citrus leaf Blotch virus (CLBV)

  Viirusetaolised haigused

  Impietratura
  Cristacortis

  Viroidid


  Citrus exocortis viroid (CEVd)

  Hop stunt viroid (HSVd) Cachexia variant |
| Corylus avellana L. | Viirused

  Õunapuu mosaiikviirus (ApMV)

  Fütoplasmad


  Hazelnut maculatura lineare phytoplasma |
| Cydonia oblonga Mill., Malus Mill. ja Pyrus L. | Viirused

  Õunapuu klorootilise rõngaslaiksuse viirus (ACLSV)
  Apple stem-grooving virus (ASGV)
  Apple stem-pitting virus (ASPV)

  Viirusetaolised haigused

  Bark split, bark necrosis
  Rough bark
  Rubbery wood, quince yellow blotch

  Viroidid

  Pear blister canker viroid (PBCVd) |
| Fragaria L. | Ümarussid


  Aphelenchoides blastoforus


  Aphelenchoides fragariae


  Aphelenchoides ritzemabosi


  Ditylenchus dipsaci


  Seened


  Phytophthora cactorum


  Colletotrichum acutatum


  Viirused

  Maasika lehelaiksuse viirus (SMoV) |
| Juglans regia L. | Viirused

  Kirsipuu lehekeerdumise viirus (CLRV) |
| Malus Mill. | Viirused

  Õunapuu klorootilise rõngaslaiksuse viirus (ACLSV)
  Õunapuu mosaiikviirus (ApMV)
  Apple stem-grooving virus (ASGV)
  Apple stem-pitting virus (ASPV)

  Viirusetaolised haigused

  Rubbery wood, flat limb
  Horseshoe wound
  Puuviljahaigused: chat fruit, green crinkle, bumpy fruit of Ben Davis, rough skin, star crack, russet ring, russet wart

  Viroidid

  Apple scar skin viroid (ASSVd)
  Apple dimple fruit viroid (ADFVd) |
| Olea europaea L. | Seened


  Verticillium dahliae


  Viirused

  Arabis mosaic virus (ArMV)
  Kirsipuu lehekeerdumise viirus (CLRV)
  Maasika latentne rõngaslaiksuse viirus (SLRSV) |
| Prunus amygdalus Batsch | Viirused

  Õunapuu klorootilise rõngaslaiksuse viirus (ACLSV)
  Õunapuu mosaiikviirus (ApMV)
  Ploomipuu kääbuskasvulisuse viirus (PDV)
  Ploomipuu kärbuslik rõngaslaiksuse viirus (PNRSV) |
| Prunus armeniaca L. | Viirused

  Õunapuu klorootilise rõngaslaiksuse viirus (ACLSV)
  Õunapuu mosaiikviirus (ApMV)
  Aprikoosi latentne viirus (ApLV)
  Ploomipuu kääbuskasvulisuse viirus (PDV)
  Ploomipuu kärbuslik rõngaslaiksuse viirus (PNRSV) |
| Prunus avium and P. cerasus | Viirused

  Õunapuu klorootilise rõngaslaiksuse viirus (ACLSV)
  Õunapuu mosaiikviirus (ApMV)
  Arabis mosaic virus (ArMV)
  Kirsipuu rohe-rõngaslaiksuse viirus (CGRMV)
  Kirsipuu lehekeerdumise viirus (CLRV)
  Kirsipuu kärbuslik roostelaiksuse viirus (CNRMV)
  Kirsipuu väikeseviljalisuse viirus 1 ja 2 (LChV1, LChV2)
  Kirsipuu lehelaiksuse viirus (ChMLV)
  Ploomipuu kääbuskasvulisuse viirus (PDV)
  Ploomipuu kärbuslik rõngaslaiksuse viirus (PNRSV)
  Vaarika rõngaslaiksuse viirus (RpRSV)
  Maasika latentne rõngaslaiksuse viirus (SLRSV)
  Tomati mustlaiksuse viirus (TBRV) |
| Prunus domestica jaP. salicina | Viirused

  Õunapuu klorootilise rõngaslaiksuse viirus (ACLSV)
  Õunapuu mosaiikviirus (ApMV)
  Mürobalaani latentne rõngaslaiksuse viirus (MLRSV)
  Ploomipuu kääbuskasvulisuse viirus (PDV)
  Ploomipuu kärbuslik rõngaslaiksuse viirus (PNRSV) |
| Prunus persica | Viirused

  Õunapuu klorootilise rõngaslaiksuse viirus (ACLSV)
  Õunapuu mosaiikviirus (ApMV)
  Aprikoosi latentne viirus (ApLV)
  Ploomipuu kääbuskasvulisuse viirus (PDV)
  Ploomipuu kärbuslik rõngaslaiksuse viirus (PNRSV)
  Maasika latentne rõngaslaiksuse viirus (SLRSV)

  Viroidid

  Peach latent mosaic viroid (PLMVd) |
| Ribes L. | Viirused

  vastavalt vajadusele asjaomase liigi puhul
  Arabis mosaic virus (ArMV)
  Musta sõstra täidõielisus (BRV)
  Kurgi mosaiikviirus (CMV)
  Gooseberry vein banding associated viruses (GVBaV)
  Maasika latentne rõngaslaiksuse viirus (SLRSV)
  Vaarika rõngaslaiksuse viirus (RpRSV) |
| Rubus L. | Seened

  perekonda Rubus nakatavad Phytophthora spp.

  Viirused

  vastavalt vajadusele asjaomase liigi puhul
  Õunapuu mosaiikviirus (ApMV)
  Black raspberry necrosis virus (BRNV)
  Kurgi mosaiikviirus (CMV)
  Vaarika lehelaiksuse viirus (RLMV)
  Raspberry leaf spot (RLSV)
  Vaarika rookloroos e. roomosaiik (RVCV)
  Rubus yellow net virus (RYNV)
  Raspberry bushy dwarf virus (RBDV)

  Fütoplasmad

  Vaarika nõialuudsus e. kääbuslikkus

  Viirusetaolised haigused

  Raspberry yellow spot |
| Vaccinium L. | Viirused

  Blueberry shoestring virus (BSSV)
  Blueberry red ringspot virus (BRRV)
  Blueberry scorch virus (BlScV)
  Blueberry shock virus (BlShV)

  Fütoplasmad

  Blueberry stunt phytoplasma
  Blueberry witches' broom phytoplasma
  Cranberry false blossom phytoplasma

  Viirusetaolised haigused

  Blueberry mosaic agent
  Cranberry ringspot agent |

Perekond või liik

Kahjurid

Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf.

Viirused

Citrus variegation virus (CVV)

Citrus psorosis virus (CPsV)

Citrus leaf Blotch virus (CLBV)

Viirusetaolised haigused

Impietratura

Cristacortis

Viroidid

Citrus exocortis viroid (CEVd)

Hop stunt viroid (HSVd) Cachexia variant

Corylus avellana L.

Viirused

Õunapuu mosaiikviirus (ApMV)

Fütoplasmad

Hazelnut maculatura lineare phytoplasma

Cydonia oblonga Mill., Malus Mill. ja Pyrus L.

Viirused

Õunapuu klorootilise rõngaslaiksuse viirus (ACLSV)

Apple stem-grooving virus (ASGV)

Apple stem-pitting virus (ASPV)

Viirusetaolised haigused

Bark split, bark necrosis

Rough bark

Rubbery wood, quince yellow blotch

Viroidid

Pear blister canker viroid (PBCVd)

Fragaria L.

Ümarussid

Aphelenchoides blastoforus

Aphelenchoides fragariae

Aphelenchoides ritzemabosi

Ditylenchus dipsaci

Seened

Phytophthora cactorum

Colletotrichum acutatum

Viirused

Maasika lehelaiksuse viirus (SMoV)

Juglans regia L.

Viirused

Kirsipuu lehekeerdumise viirus (CLRV)

Malus Mill.

Viirused

Õunapuu klorootilise rõngaslaiksuse viirus (ACLSV)

Õunapuu mosaiikviirus (ApMV)

Apple stem-grooving virus (ASGV)

Apple stem-pitting virus (ASPV)

Viirusetaolised haigused

Rubbery wood, flat limb

Horseshoe wound

Puuviljahaigused: chat fruit, green crinkle, bumpy fruit of Ben Davis, rough skin, star crack, russet ring, russet wart

Viroidid

Apple scar skin viroid (ASSVd)

Apple dimple fruit viroid (ADFVd)

Olea europaea L.

Seened

Verticillium dahliae

Viirused

Arabis mosaic virus (ArMV)

Kirsipuu lehekeerdumise viirus (CLRV)

Maasika latentne rõngaslaiksuse viirus (SLRSV)

Prunus amygdalus Batsch

Viirused

Õunapuu klorootilise rõngaslaiksuse viirus (ACLSV)

Õunapuu mosaiikviirus (ApMV)

Ploomipuu kääbuskasvulisuse viirus (PDV)

Ploomipuu kärbuslik rõngaslaiksuse viirus (PNRSV)

Prunus armeniaca L.

Viirused

Õunapuu klorootilise rõngaslaiksuse viirus (ACLSV)

Õunapuu mosaiikviirus (ApMV)

Aprikoosi latentne viirus (ApLV)

Ploomipuu kääbuskasvulisuse viirus (PDV)

Ploomipuu kärbuslik rõngaslaiksuse viirus (PNRSV)

Prunus avium and P. cerasus

Viirused

Õunapuu klorootilise rõngaslaiksuse viirus (ACLSV)

Õunapuu mosaiikviirus (ApMV)

Arabis mosaic virus (ArMV)

Kirsipuu rohe-rõngaslaiksuse viirus (CGRMV)

Kirsipuu lehekeerdumise viirus (CLRV)

Kirsipuu kärbuslik roostelaiksuse viirus (CNRMV)

Kirsipuu väikeseviljalisuse viirus 1 ja 2 (LChV1, LChV2)

Kirsipuu lehelaiksuse viirus (ChMLV)

Ploomipuu kääbuskasvulisuse viirus (PDV)

Ploomipuu kärbuslik rõngaslaiksuse viirus (PNRSV)

Vaarika rõngaslaiksuse viirus (RpRSV)

Maasika latentne rõngaslaiksuse viirus (SLRSV)

Tomati mustlaiksuse viirus (TBRV)

Prunus domestica jaP. salicina

Viirused

Õunapuu klorootilise rõngaslaiksuse viirus (ACLSV)

Õunapuu mosaiikviirus (ApMV)

Mürobalaani latentne rõngaslaiksuse viirus (MLRSV)

Ploomipuu kääbuskasvulisuse viirus (PDV)

Ploomipuu kärbuslik rõngaslaiksuse viirus (PNRSV)

Prunus persica

Viirused

Õunapuu klorootilise rõngaslaiksuse viirus (ACLSV)

Õunapuu mosaiikviirus (ApMV)

Aprikoosi latentne viirus (ApLV)

Ploomipuu kääbuskasvulisuse viirus (PDV)

Ploomipuu kärbuslik rõngaslaiksuse viirus (PNRSV)

Maasika latentne rõngaslaiksuse viirus (SLRSV)

Viroidid

Peach latent mosaic viroid (PLMVd)

Ribes L.

Viirused

vastavalt vajadusele asjaomase liigi puhul

Arabis mosaic virus (ArMV)

Musta sõstra täidõielisus (BRV)

Kurgi mosaiikviirus (CMV)

Gooseberry vein banding associated viruses (GVBaV)

Maasika latentne rõngaslaiksuse viirus (SLRSV)

Vaarika rõngaslaiksuse viirus (RpRSV)

Rubus L.

Seened

perekonda Rubus nakatavad Phytophthora spp.

Viirused

vastavalt vajadusele asjaomase liigi puhul

Õunapuu mosaiikviirus (ApMV)

Black raspberry necrosis virus (BRNV)

Kurgi mosaiikviirus (CMV)

Vaarika lehelaiksuse viirus (RLMV)

Raspberry leaf spot (RLSV)

Vaarika rookloroos e. roomosaiik (RVCV)

Rubus yellow net virus (RYNV)

Raspberry bushy dwarf virus (RBDV)

Fütoplasmad

Vaarika nõialuudsus e. kääbuslikkus

Viirusetaolised haigused

Raspberry yellow spot

Vaccinium L.

Viirused

Blueberry shoestring virus (BSSV)

Blueberry red ringspot virus (BRRV)

Blueberry scorch virus (BlScV)

Blueberry shock virus (BlShV)

Fütoplasmad

Blueberry stunt phytoplasma

Blueberry witches' broom phytoplasma

Cranberry false blossom phytoplasma

Viirusetaolised haigused

Blueberry mosaic agent

Cranberry ringspot agent

---

III LISA

Loetelu taimekahjustajatest, mille esinemist mullas reguleeritakse artikli 11 lõigetega 1 ja 2, artikli 17 lõigetega 1 ja 2 ning artikli 22 lõigetega 1 ja 2

| Perekond või liik | Taimekahjustajad |
| --- | --- |
| Fragaria L. | Ümarussid


  Longidorus attenuatus


  Longidorus elongatus


  Longidorus macrosoma


  Xiphinema diversicaudatum |
| Juglans regia L. | Ümarussid


  Xiphinema diversicaudatum |
| Olea europaea L | Ümarussid


  Xiphinema diversicaudatum |
| Pistacia vera L. | Ümarussid


  Xiphinema index |
| Prunus avium ja P. cerasus | Ümarussid


  Longidorus attenuatus


  Longidorus elongatus


  Longidorus macrosoma


  Xiphinema diversicaudatum |
| P. domestica, P. persica ja P. salicina | Ümarussid


  Longidorus attenuatus


  Longidorus elongatus


  Xiphinema diversicaudatum |
| Ribes L. | Ümarussid


  Longidorus elongatus


  Longidorus macrosoma


  Xiphinema diversicaudatum |
| Rubus L. | Ümarussid


  Longidorus attenuatus


  Longidorus elongatus


  Longidorus macrosoma


  Xiphinema diversicaudatum |

Perekond või liik

Taimekahjustajad

Fragaria L.

Ümarussid

Longidorus attenuatus

Longidorus elongatus

Longidorus macrosoma

Xiphinema diversicaudatum

Juglans regia L.

Ümarussid

Xiphinema diversicaudatum

Olea europaea L

Ümarussid

Xiphinema diversicaudatum

Pistacia vera L.

Ümarussid

Xiphinema index

Prunus avium ja P. cerasus

Ümarussid

Longidorus attenuatus

Longidorus elongatus

Longidorus macrosoma

Xiphinema diversicaudatum

P. domestica, P. persica ja P. salicina

Ümarussid

Longidorus attenuatus

Longidorus elongatus

Xiphinema diversicaudatum

Ribes L.

Ümarussid

Longidorus elongatus

Longidorus macrosoma

Xiphinema diversicaudatum

Rubus L.

Ümarussid

Longidorus attenuatus

Longidorus elongatus

Longidorus macrosoma

Xiphinema diversicaudatum

---

IV LISA

Nõuded visuaalsele kontrollile, proovivõtule ja testimisele perekonna või liigi ja kategooria kaupa kooskõlas artikli 10 lõikega 2, artikli 16 lõikega 2, artikli 21 lõikega 2 ja artikli 26 lõikega 2

Castanea sativa Mill.

Kõik kategooriad

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha üks kord aastas.

Proovivõtmine ja katsetamine

Proovivõtmine ja testimine tuleb teha juhul, kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas loetletud taimekahjustajad.

Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf.

Supereliitkategooria

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha kaks korda aastas.

Proovivõtmine ja testimine

Iga supereliitemataime suhtes tuleb kohaldada proovivõtmist ja testimist kuue aasta möödumisel selle heakskiitmisest supereliitemataimena ning seejärel igal kuuendal aastal II lisas loetletud taimekahjustajate esinemise kontrollimiseks või kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas loetletud taimekahjustajad.

Eliitkategooria

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha üks kord aastas.

Proovivõtmine ja testimine

Eliitemataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine ja testimine igal kuuendal aastal, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise, milles käsitletakse I lisa A osas ja II lisas loetletud taimekahjustajate esinemist.

Sertifitseeritud ja CAC-kategooria

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha üks kord aastas.

Proovivõtmine ja testimine

Proovivõtmine ja testimine tuleb teha juhul, kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas ja II lisas loetletud taimekahjustajad.

Corylus avellana L.

Kõik kategooriad

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha üks kord aastas.

Proovivõtmine ja testimine

Proovivõtmine ja testimine tuleb teha juhul, kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas ja II lisas loetletud taimekahjustajad.

Cydonia oblonga Mill., Malus Mill., Pyrus L.

Kõik kategooriad

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha üks kord aastas.

Supereliitkategooria

Proovivõtmine ja testimine

Iga supereliitemataime suhtes tuleb kohaldada proovivõtmist ja testimist viieteistkümne aasta möödumisel selle heakskiitmisest supereliitemataimena ning seejärel igal viieteistkümnendal aastal II lisas loetletud muude taimekahjustajate kui viirusetaoliste haiguste ja viroidide esinemise kontrollimiseks või kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas loetletud taimekahjustajad.

Eliitkategooria

Proovivõtmine ja testimine

Eliitemataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine ja testimine igal viieteistkümnendal aastal, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise, milles käsitletakse II lisas loetletud muude taimekahjustajate kui viirusetaoliste haiguste ja viroidide esinemist, või kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas loetletud taimekahjustajad.

Sertifitseeritud kategooria

Proovivõtmine ja testimine

Sertifitseeritud emataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine ja testimine igal viieteistkümnendal aastal, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise, milles käsitletakse II lisas loetletud muude taimekahjustajate kui viirusetaoliste haiguste ja viroidide esinemist, või kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas loetletud taimekahjustajad.

Sertifitseeritud viljapuude puhul tuleb proovivõtmine ja testimine teha juhul, kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas ja II lisas loetletud taimekahjustajad.

CAC-kategooria

Proovivõtmine ja testimine

Proovivõtmine ja testimine tuleb teha juhul, kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas ja II lisas loetletud taimekahjustajad.

Ficus carica L.

Kõik kategooriad

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha üks kord aastas.

Proovivõtmine ja testimine

Proovivõtmine ja testimine tuleb teha juhul, kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas loetletud taimekahjustajad.

Fragaria L.

Kõik kategooriad

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha kaks korda aastas kasvuperioodil.

Mikropaljundamismeetoditega toodetud taimede ja materjali puhul, mida säilitatakse alla kolme kuu, piisab ühest kontrollist sellel perioodil.

Supereliitkategooria

Proovivõtmine ja testimine

Iga supereliitemataime suhtes tuleb kohaldada proovivõtmist ja testimist ühe aasta möödumisel selle heakskiitmisest supereliitemataimena ning seejärel intervalliga üks aasta II lisas loetletud taimekahjustajate esinemise kontrollimiseks või kui on kahtlus, et esinevad I lisa B osas loetletud taimekahjustajad.

Eliit-, sertifitseeritud ja CAC-kategooria

Proovivõtmine ja testimine

Proovivõtmine ja testimine tuleb teha juhul, kui on kahtlus, et esinevad I lisa B osas ja II lisas loetletud taimekahjustajad.

Juglans regia L.

Kõik kategooriad

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha üks kord aastas.

Supereliitkategooria

Proovivõtmine ja testimine

Iga õitsva supereliitemataime suhtes tuleb kohaldada proovivõtmist ja testimist ühe aasta möödumisel selle heakskiitmisest supereliitemataimena ning seejärel intervalliga üks aasta II lisas loetletud taimekahjustajate esinemise kontrollimiseks või kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas loetletud taimekahjustajad.

Eliitkategooria

Proovivõtmine ja testimine

Eliitemataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine ja testimine igal aastal, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise, milles käsitletakse I lisa A osas ja II lisas loetletud taimekahjustajate esinemist.

Sertifitseeritud kategooria

Proovivõtmine ja testimine

Sertifitseeritud emataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine ja testimine igal kolmandal aastal, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise, milles käsitletakse I lisa A osas ja II lisas loetletud taimekahjustajate esinemist.

Sertifitseeritud viljapuude puhul tuleb proovivõtmine ja testimine teha juhul, kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas ja II lisas loetletud taimekahjustajad.

CAC-kategooria

Proovivõtmine ja testimine

Proovivõtmine ja testimine tuleb teha juhul, kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas ja II lisas loetletud taimekahjustajad.

Olea europaea L.

Kõik kategooriad

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha üks kord aastas.

Supereliitkategooria

Proovivõtmine ja testimine

Iga supereliitemataime suhtes tuleb kohaldada proovivõtmist ja testimist kümne aasta möödumisel selle heakskiitmisest supereliitemataimena ning seejärel igal kümnendal aastal II lisas loetletud taimekahjustajate esinemise kontrollimiseks või kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas loetletud taimekahjustajad.

Eliitkategooria

Proovivõtmine ja testimine

Eliitemataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine, et kõik taimed saaksid 30 aasta möödudes testitud, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise, milles käsitletakse I lisa A osas ja II lisas loetletud taimekahjustajate esinemist.

Sertifitseeritud kategooria

Proovivõtmine ja testimine

Seemnete tootmiseks kasutatavate emataimede (edaspidi „seemnetootmise emataimed”) esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine, et kõik taimed saaksid 40 aasta möödudes testitud, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise, milles käsitletakse I lisa A osas ja II lisas loetletud taimekahjustajate esinemist. Muude emataimede kui seemnetootmise emataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine, et kõik taimed saaksid 30 aasta möödudes testitud, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise, milles käsitletakse I lisa A osas ja II lisas loetletud taimekahjustajate esinemist.

CAC-kategooria

Proovivõtmine ja testimine

Proovivõtmine ja testimine tuleb teha juhul, kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas ja II lisas loetletud taimekahjustajad.

Pistacia vera L.

Kõik kategooriad

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha üks kord aastas.

Proovivõtmine ja testimine

Proovivõtmine ja testimine tuleb teha juhul, kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas loetletud taimekahjustajad.

Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. domestica, P. persica ja P. salicina

Kõik kategooriad

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha üks kord aastas.

Supereliitkategooria

Proovivõtmine ja testimine

Iga õitsva supereliitemataime suhtes kohaldatakse proovivõtmist ja testimist PDV ja PNRSV esinemise kontrollimiseks ühe aasta möödumisel selle heakskiitmisest supereliitemataimena ja seejärel intervalliga üks aasta. Iga tolmeldamise eesmärgil istutatud puu ja vajaduse korral peamiste tolmuandjate puude suhtes tuleb kohaldada proovivõtmist ja testimist PDV ja PNRSV esinemise kontrollimiseks.

P. persica puhul tuleb iga õitsva supereliitemataime suhtes kohaldada proovivõtmist ja testimist ühe aasta möödumisel selle heakskiitmisest supereliitemataimena, et kontrollida PLMVd esinemist.

Iga supereliitemataime suhtes tuleb kohaldada proovivõtmist ja testimist kümne aasta möödumisel selle heakskiitmisest supereliitemataimena ning seejärel igal kümnendal aastal seoses II lisas loetletud liikide puhul asjaomaste muude taimekahjustajate kui PDV ja PNRSV-ga või kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas loetletud taimekahjustajad.

Eliitkategooria

Proovivõtmine ja testimine

Õitsvate eliitemataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine ja testimine igal aastal, et kontrollida PDV ja PNRSV esinemist, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise. Tolmeldamise jaoks istutatud puude ja vajaduse korral peamiste tolmuandjate puude esindava valimi suhtes tuleb kohaldada proovivõtmist ja testimist PDV ja PNRSV esinemise kontrollimiseks, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise.

P. persica puhul tuleb õitsvate eliitemataimede esindava valimi suhtes teha proovivõtmine ja testimine igal aastal, et kontrollida PLMVd esinemist, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise.

Mitteõitsvate eliitemataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine ja testimine igal kolmandal aastal, et kontrollida PDV ja PNRSV esinemist, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise.

Eliitemataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine ja testimine igal kümnendal aastal seoses I lisa A osas ja II lisas loetletud liikide puhul asjaomaste muude taimekahjustajate kui PDV ja PNRSV-ga, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise.

Sertifitseeritud kategooria

Proovivõtmine ja testimine

Õitsvate sertifitseeritud emataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine ja testimine igal aastal, et kontrollida PDV ja PNRSV esinemist, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise. Tolmeldamise jaoks istutatud puude ja vajaduse korral peamiste tolmuandjate puude esindava valimi suhtes tuleb kohaldada proovivõtmist ja testimist PDV ja PNRSV esinemise kontrollimiseks, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise.

P. persica puhul tuleb õitsvate sertifitseeritud emataimede esindava valimi suhtes teha proovivõtmine ja testimine igal aastal, et kontrollida PLMVd esinemist, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise.

Mitteõitsvate sertifitseeritud emataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine ja testimine igal kolmandal aastal, et kontrollida PDV ja PNRSV esinemist, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise.

Sertifitseeritud emataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine ja testimine igal viieteistkümnendal aastal seoses I lisa A osas ja II lisas loetletud liikide puhul asjaomaste muude taimekahjustajate kui PDV ja PNRSV-ga, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise.

CAC-kategooria

Proovivõtmine ja testimine

Proovivõtmine ja testimine tuleb teha juhul, kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas ja II lisas loetletud taimekahjustajad.

Prunus avium ja P. cerasus

Kõik kategooriad

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha üks kord aastas.

Supereliitkategooria

Proovivõtmine ja testimine

Iga õitsva supereliitemataime suhtes kohaldatakse proovivõtmist ja testimist PDV ja PNRSV esinemise kontrollimiseks ühe aasta möödumisel selle heakskiitmisest supereliitemataimena ja seejärel intervalliga üks aasta. Iga tolmeldamise eesmärgil istutatud puu ja vajaduse korral peamiste tolmuandjate puude suhtes tuleb kohaldada proovivõtmist ja testimist PDV ja PNRSV esinemise kontrollimiseks.

Iga supereliitemataime suhtes tuleb kohaldada proovivõtmist ja testimist kümne aasta möödumisel selle heakskiitmisest supereliitemataimena ning seejärel igal kümnendal aastal seoses II lisas loetletud liikide puhul asjaomaste muude taimekahjustajate kui PDV ja PNRSV-ga või kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas loetletud taimekahjustajad.

Eliitkategooria

Proovivõtmine ja testimine

Õitsvate eliitemataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine ja testimine igal aastal, et kontrollida PDV ja PNRSV esinemist, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise. Tolmeldamise jaoks istutatud puude ja vajaduse korral peamiste tolmuandjate puude esindava valimi suhtes tuleb kohaldada proovivõtmist ja testimist PDV ja PNRSV esinemise kontrollimiseks, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise.

Mitteõitsvate eliitemataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine ja testimine igal kolmandal aastal, et kontrollida PDV ja PNRSV esinemist, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise.

Eliitemataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine ja testimine igal kümnendal aastal seoses I lisa A osas ja II lisas loetletud liikide puhul asjaomaste muude taimekahjustajate kui PDV ja PNRSV-ga, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise.

Sertifitseeritud kategooria

Proovivõtmine ja testimine

Õitsvate sertifitseeritud emataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine ja testimine igal aastal, et kontrollida PDV ja PNRSV esinemist, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise. Tolmeldamise jaoks istutatud puude ja vajaduse korral peamiste tolmuandjate puude esindava valimi suhtes tuleb kohaldada proovivõtmist ja testimist PDV ja PNRSV esinemise kontrollimiseks, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise.

Mitteõitsvate sertifitseeritud emataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine ja testimine igal kolmandal aastal, et kontrollida PDV ja PNRSV esinemist, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise.

Sertifitseeritud emataimede esindava valimi suhtes tuleb teha proovivõtmine ja testimine igal viieteistkümnendal aastal seoses I lisa A osas ja II lisas loetletud liikide puhul asjaomaste muude taimekahjustajate kui PDV ja PNRSV-ga, võttes aluseks kõnealuste taimede saastumisriski hindamise.

CAC-kategooria

Proovivõtmine ja testimine

Proovivõtmine ja testimine tuleb teha juhul, kui on kahtlus, et esinevad I lisa A osas ja II lisas loetletud taimekahjustajad.

Ribes L.

Supereliitkategooria

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha kaks korda aastas.

Proovivõtmine ja testimine

Iga supereliitemataime suhtes tuleb kohaldada proovivõtmist ja testimist nelja aasta möödumisel selle heakskiitmisest supereliitemataimena ning seejärel igal neljandal aastal II lisas loetletud taimekahjustajate esinemise kontrollimiseks või kui on kahtlus, et esinevad I lisas loetletud taimekahjustajad.

Eliit-, sertifitseeritud ja CAC-kategooria

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha üks kord aastas.

Proovivõtmine ja testimine

Proovivõtmine ja testimine tuleb teha juhul, kui on kahtlus, et esinevad I ja II lisas loetletud taimekahjustajad.

Rubus L.

Supereliitkategooria

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha kaks korda aastas.

Proovivõtmine ja testimine

Iga supereliitemataime suhtes tuleb kohaldada proovivõtmist ja testimist kahe aasta möödumisel selle heakskiitmisest supereliitemataimena ning seejärel igal teisel aastal II lisas loetletud taimekahjustajate esinemise kontrollimiseks või kui on kahtlus, et esinevad I lisas loetletud taimekahjustajad.

Eliitkategooria

Visuaalne kontroll

Kui taimi kasvatatakse põllul või potis, tuleb visuaalset kontrolli teha kaks korda aastas.

Mikropaljundamismeetoditega toodetud taimede ja materjali puhul, mida säilitatakse alla kolme kuu, piisab ühest kontrollist sellel perioodil.

Proovivõtmine ja testimine

Proovivõtmine ja testimine tuleb teha juhul, kui on kahtlus, et esinevad I ja II lisas loetletud taimekahjustajad.

Sertifitseeritud ja CAC-kategooria

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha üks kord aastas.

Proovivõtmine ja testimine

Proovivõtmine ja testimine tuleb teha juhul, kui on kahtlus, et esinevad I ja II lisas loetletud taimekahjustajad.

Vaccinium L.

Supereliitkategooria

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha kaks korda aastas.

Proovivõtmine ja testimine

Iga supereliitemataime suhtes tuleb kohaldada proovivõtmist ja testimist viie aasta möödumisel selle heakskiitmisest supereliitemataimena ning seejärel igal viiendal aastal II lisas loetletud taimekahjustajate esinemise kontrollimiseks või kui on kahtlus, et esinevad I lisa B osas loetletud taimekahjustajad.

Eliitkategooria

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha kaks korda aastas.

Proovivõtmine ja testimine

Proovivõtmine ja testimine tuleb teha juhul, kui on kahtlus, et esinevad I lisa B osas ja II lisas loetletud taimekahjustajad.

Sertifitseeritud ja CAC-kategooria

Visuaalne kontroll

Visuaalset kontrolli tuleb teha üks kord aastas.

Proovivõtmine ja testimine

Proovivõtmine ja testimine tuleb teha juhul, kui on kahtlus, et esinevad I lisa B osas ja II lisas loetletud taimekahjustajad.

---

V LISA

Põlvkondade lubatud maksimaalne arv põllul, mida ei kaitsta putukate eest, ning eliitemataime maksimaalne eluiga perekonna ja liigi kohta kooskõlas artikli 19 lõikega 1

Castanea sativa Mill.

Eliitkategooria

Artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses eliitemataime võib paljundada maksimaalselt kaks põlvkonda.

Kui artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses eliitemataim on pookealus, võib seda paljundada maksimaalselt kolm põlvkonda.

Kui pookealused on osa eliitemataimest, on need pookealused esimese põlvkonna algmaterjal.

Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf.

Eliitkategooria

Artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses eliitemataime võib paljundada maksimaalselt ühe põlvkonna.

Kui artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses eliitemataim on pookealus, võib seda paljundada maksimaalselt kolm põlvkonda.

Kui pookealused on osa eliitemataimest, on need pookealused esimese põlvkonna algmaterjal.

Corylus avellana L.

Eliitkategooria

Artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses eliitemataime võib paljundada maksimaalselt kaks põlvkonda.

Cydonia oblonga Mill., Malus Mill., Pyrus L.

Eliitkategooria

Artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses eliitemataime võib paljundada maksimaalselt kaks põlvkonda.

Kui artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses eliitemataim on pookealus, võib seda paljundada maksimaalselt kolm põlvkonda.

Kui pookealused on osa eliitemataimest, on need pookealused esimese põlvkonna algmaterjal.

Ficus carica L.

Eliitkategooria

Artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses eliitemataime võib paljundada maksimaalselt kaks põlvkonda.

Fragaria L.

Eliitkategooria

Artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses eliitemataime võib paljundada maksimaalselt viis põlvkonda.

Juglans regia L.

Eliitkategooria

Artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses eliitemataime võib paljundada maksimaalselt kaks põlvkonda.

Olea europaea L.

Eliitkategooria

Artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses eliitemataime võib paljundada maksimaalselt ühe põlvkonna.

Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. domestica, P. persica ja P. salicina

Eliitkategooria

Artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses eliitemataime võib paljundada maksimaalselt kaks põlvkonda.

Kui artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses eliitemataim on pookealus, võib seda paljundada maksimaalselt kolm põlvkonda.

Kui pookealused on osa eliitemataimest, on need pookealused esimese põlvkonna algmaterjal.

Prunus avium ja P. cerasus

Eliitkategooria

Artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses eliitemataime võib paljundada maksimaalselt kaks põlvkonda.

Kui artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses eliitemataim on pookealus, võib seda paljundada maksimaalselt kolm põlvkonda.

Kui pookealused on osa eliitemataimest, on need pookealused esimese põlvkonna algmaterjal.

Ribes L.

Eliitkategooria

Artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses eliitemataime võib paljundada maksimaalselt kolm põlvkonda. Emataimi hoitakse emataimedena kuni kuus aastat.

Rubus L.

Eliitkategooria

Artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses eliitemataime võib paljundada maksimaalselt kaks põlvkonda. Iga põlvkonna emataimi hoitakse emataimedena kuni neli aastat.

Vaccinium L.

Eliitkategooria

Artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses eliitemataime võib paljundada maksimaalselt kaks põlvkonda.

---

Parandused

| 16.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/62 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/62

---

Komisjoni 28. mai 2014. aasta otsuse 2014/314/EL (millega kehtestatakse vesikütteseadmetele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 164, 3. juuni 2014
  )

| 1) | Leheküljel 91 lisa tabelis 4 |
| --- | --- |

1)

Leheküljel 91 lisa tabelis 4

asendatakse

„ES = ES,R”

järgmisega:

„Es = Es,r”

| 2) | Leheküljel 93 lisa tabeli 7 teises reas |
| --- | --- |

2)

Leheküljel 93 lisa tabeli 7 teises reas

asendatakse

„Formula”

järgmisega:

„Formula”

| 3) | Leheküljel 93 lisa tabeli 7 kolmandas reas |
| --- | --- |

3)

Leheküljel 93 lisa tabeli 7 kolmandas reas

asendatakse

„Formula”

järgmisega:

„Formula”

| 4) | Leheküljel 93 lisa tabeli 7 neljandas reas |
| --- | --- |

4)

Leheküljel 93 lisa tabeli 7 neljandas reas

asendatakse

„Formula”

järgmisega:

„Formula”

| 5) | Leheküljel 95 lisa tabeli 9 teises reas |
| --- | --- |

5)

Leheküljel 95 lisa tabeli 9 teises reas

asendatakse

„βοil”

il

järgmisega:

„βοil”.

οil

---