# Euroopa Liidu L 304/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 304 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide23. oktoober 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 304

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide23. oktoober 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2014/733/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 8. oktoober 2014, Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu ja selle rakendamisprotokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vaheline säästva kalanduse partnerlusleping | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1118/2014, 8. oktoober 2014, kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu ja selle rakendamisprotokolli alusel | 41 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1119/2014, 16. oktoober 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 III lisa seoses bensalkooniumkloriidi ja didetsüüldimetüülammooniumkloriidi jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal (
  1
  ) | 43 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1120/2014, 20. oktoober 2014, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merlangipüük VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas | 75 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1121/2014, 20. oktoober 2014, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku merikeele püük VIIIa ja VIIIb püügipiirkonnas | 77 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1122/2014, 20. oktoober 2014, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse valge odanina püük Atlandi ookeanil | 79 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1123/2014, 22. oktoober 2014, millega muudetakse direktiivi 2008/38/EÜ, milles koostatakse eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekiri (
  1
  ) | 81 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1124/2014, 22. oktoober 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 87 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2014/99/EL, 21. oktoober 2014, millega muudetakse direktiivi 2009/126/EÜ (mootorsõidukite tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta) selle kohandamiseks tehnika arenguga | 89 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/734/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 9. oktoober 2014, Euroopa Liidu nimel vastu võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga asutatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 4, milles käsitletakse mõiste päritolustaatusega tooted määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile | 91 |
| | | 2014/735/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 9. oktoober 2014, Euroopa Liidu nimel vastu võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga asutatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 3, milles käsitletakse mõiste päritolustaatusega tooted määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile | 97 |
| | | 2014/736/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 22. oktoober 2014, millega parandatakse rakendusotsuse 2014/461/EL (millega kehtestatakse ajutine erand nõukogu otsusest 2013/755/EL seoses Gröönimaalt pärit töödeldud ja konserveeritud krevetiliste päritolureeglitega) lisa | 102 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2014/733/EL

*

Nõukogu otsus, 8. oktoober 2014, Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu ja selle rakendamisprotokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

1

Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vaheline säästva kalanduse partnerlusleping

3

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1118/2014, 8. oktoober 2014, kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu ja selle rakendamisprotokolli alusel

41

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1119/2014, 16. oktoober 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 III lisa seoses bensalkooniumkloriidi ja didetsüüldimetüülammooniumkloriidi jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal (
  1
  )

1

43

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1120/2014, 20. oktoober 2014, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merlangipüük VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas

75

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1121/2014, 20. oktoober 2014, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku merikeele püük VIIIa ja VIIIb püügipiirkonnas

77

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1122/2014, 20. oktoober 2014, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse valge odanina püük Atlandi ookeanil

79

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1123/2014, 22. oktoober 2014, millega muudetakse direktiivi 2008/38/EÜ, milles koostatakse eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekiri (
  1
  )

1

81

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1124/2014, 22. oktoober 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

87

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2014/99/EL, 21. oktoober 2014, millega muudetakse direktiivi 2009/126/EÜ (mootorsõidukite tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta) selle kohandamiseks tehnika arenguga

89

OTSUSED

2014/734/EL

*

Nõukogu otsus, 9. oktoober 2014, Euroopa Liidu nimel vastu võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga asutatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 4, milles käsitletakse mõiste päritolustaatusega tooted määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile

91

2014/735/EL

*

Nõukogu otsus, 9. oktoober 2014, Euroopa Liidu nimel vastu võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga asutatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 3, milles käsitletakse mõiste päritolustaatusega tooted määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile

97

2014/736/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 22. oktoober 2014, millega parandatakse rakendusotsuse 2014/461/EL (millega kehtestatakse ajutine erand nõukogu otsusest 2013/755/EL seoses Gröönimaalt pärit töödeldud ja konserveeritud krevetiliste päritolureeglitega) lisa

102

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 23.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

8. oktoober 2014,

Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu ja selle rakendamisprotokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2014/733/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit ja Senegali Vabariik on pidanud läbirääkimisi säästva kalanduse partnerluslepingu (edaspidi „leping”) ja selle rakendamisprotokolli (edaspidi „protokoll”) üle, millega nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Senegali Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit ja Senegali Vabariik on pidanud läbirääkimisi säästva kalanduse partnerluslepingu (edaspidi „leping”) ja selle rakendamisprotokolli (edaspidi „protokoll”) üle, millega nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Senegali Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.

| (2) | Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti leping ja protokoll 25. aprillil 2014. |
| --- | --- |

(2)

Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti leping ja protokoll 25. aprillil 2014.

| (3) | Lepinguga tunnistatakse kehtetuks Senegali Vabariigi valitsuse ja Euroopa Majandusühenduse vaheline Senegali rannikuvetes kalastamise varasem kokkulepe, (1) mis jõustus 1. juunil 1981. |
| --- | --- |

(3)

Lepinguga tunnistatakse kehtetuks Senegali Vabariigi valitsuse ja Euroopa Majandusühenduse vaheline Senegali rannikuvetes kalastamise varasem kokkulepe, (1) mis jõustus 1. juunil 1981.

| (4) | Lepingu artikliga 17 ja protokolli artikliga 12 on vastavalt ette nähtud kohaldada neid ajutiselt alates nende allkirjastamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(4)

Lepingu artikliga 17 ja protokolli artikliga 12 on vastavalt ette nähtud kohaldada neid ajutiselt alates nende allkirjastamise kuupäevast.

| (5) | Leping ja protokoll tuleks allkirjastada. |
| --- | --- |

(5)

Leping ja protokoll tuleks allkirjastada.

| (6) | Selleks et liidu laevad saaksid kalapüüki jätkata, tuleks lepingut ja protokolli kohaldada ajutiselt, kuni nende sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni, |
| --- | --- |

(6)

Selleks et liidu laevad saaksid kalapüüki jätkata, tuleks lepingut ja protokolli kohaldada ajutiselt, kuni nende sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga antakse luba allkirjastada liidu nimel Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vaheline säästva kalanduse partnerlusleping ja selle rakendamisprotokoll, eeldusel et kõnealune leping ja protokoll sõlmitakse.

Lepingu ja protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule ja protokollile liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Lepingut kohaldatakse kooskõlas selle artikliga 17 ajutiselt alates lepingu allkirjastamise kuupäevast (2) kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Protokolli kohaldatakse kooskõlas protokolli artikliga 12 ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast (3) kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Luxembourg, 8. oktoober 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LUPI

---

(1)  Senegali Vabariigi valitsuse ja Euroopa Majandusühenduse vaheline Senegali rannikuvetes kalastamise kokkulepe (EÜT L 226, 29.8.1980, lk 17).

1

(2)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu allkirjastamiskuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu peasekretariaat avaldab protokolli allkirjastamiskuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

3

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 23.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/3

---

EUROOPA LIIDU JA SENEGALI VABARIIGI VAHELINE SÄÄSTVA KALANDUSE PARTNERLUSLEPING

EUROOPA LIIT, edaspidi „liit”, ja

SENEGALI VABARIIK, edaspidi „Senegal”,

edaspidi „lepinguosalised”,

VÕTTES ARVESSE tihedaid koostöösidemeid liidu ja Senegali vahel, eelkõige Cotonou lepingu raames, ning nende ühist soovi omavahelisi suhteid tihendada;

PIDADES SILMAS ÜRO 1982. aasta mereõiguse konventsiooni ja 1995. aasta kokkulepet pika rändega kalavarude kaitse kohta;

OTSUSTADES kohaldada selliste asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide otsuseid ja soovitusi, mille liikmed lepinguosalised on;

OLLES TEADLIKUD ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) poolt 1995. aastal vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtete tähtsusest;

OLLES OTSUSTANUD teha vastutustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere elusressursside säästev kasutamine ja pikaajaline kaitse;

OLLES VEENDUNUD, et kõnealune koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, millega tagatakse poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime,

OLLES OTSUSTANUD, et lepinguosalised alustavad sellise koostöö saavutamiseks Senegali kalanduspoliitika elluviimiseks vajalikku dialoogi, millesse kaasatakse kodanikuühiskonna esindajad, eelkõige kalandusettevõtjad;

SOOVIDES määrata kindlaks rakenduskord ja tingimused, millega reguleeritakse liidu laevade kalapüüki Senegali vetes, ning liidu toetus vastutustundliku kalapüügi arendamiseks kõnealustes vetes;

OLLES VEENDUNUD vajaduses tihendada majanduslikku koostööd kalatööstuses ja sellega seotud valdkondades lepinguosaliste ettevõtjate vahelise koostöö edendamise kaudu,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „Senegali ametiasutused”– Senegali Vabariigi kalandusministeerium;

b)   „liidu ametiasutused”– Euroopa Komisjon;

c)   „püügitegevus”– kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaldamine, vedamine ja haalamine, saagi pardale võtmine, ümberlaadimine, pardal hoidmine, pardal töötlemine, kalade ja kalapüügitoodete üleandmine, sumpadesse paigutamine, nuumamine ja lossimine;

d)   „kalalaev”– mis tahes laev, mida kasutatakse kalapüügiks vastavalt Senegali õigusaktidele;

e)   „liidu kalalaev”– liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

f)   „Senegali veed”– Senegali suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed,

g)   „leping”– partnerlusleping ja protokoll ning lepingu lisa ja liited;

h)   „vääramatu jõud”– ootamatud, ettenägematud ja vältimatud asjaolud, mis võivad seada ohtu tavapärase kalapüügi Senegali vetes või seda takistada.

Artikkel 2

Eesmärk

Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja menetlused, millega reguleeritakse:

| a) | millistel tingimustel võivad liidu kalalaevad Senegali vetes kalavarude kasutamata ülejäägi piires kala püüda; |
| --- | --- |

a)

millistel tingimustel võivad liidu kalalaevad Senegali vetes kalavarude kasutamata ülejäägi piires kala püüda;

| b) | kalandussektoris tehtavat majandus-, rahandus-, teadus- ja tehnikakoostööd, mille eesmärk on edendada Senegali vetes säästvat kalapüüki ning arendada Senegali kalandussektorit; |
| --- | --- |

b)

kalandussektoris tehtavat majandus-, rahandus-, teadus- ja tehnikakoostööd, mille eesmärk on edendada Senegali vetes säästvat kalapüüki ning arendada Senegali kalandussektorit;

| c) | kalapüügi kontrollimise korraga seotud koostööd Senegali vetes, et tagada eespool nimetatud rakenduskorra ja tingimuste järgimine, kalavarude säilitamise ja majandamise meetmete tõhusus ning võitlus ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga. |
| --- | --- |

c)

kalapüügi kontrollimise korraga seotud koostööd Senegali vetes, et tagada eespool nimetatud rakenduskorra ja tingimuste järgimine, kalavarude säilitamise ja majandamise meetmete tõhusus ning võitlus ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga.

Artikkel 3

Põhimõtted

1.   Lepinguosalised kohustuvad edendama Senegali vetes vastutustundlikku kalapüüki vastavalt FAO vastutustundliku kalapüügi juhendile.

2.   Senegal kohustub mitte andma oma vetes käesolevast lepingust soodsamaid tingimusi muude välisriikide laevastikele, kelle laevad on samade tehniliste näitajatega nagu käesoleva lepinguga hõlmatud laevad ja kes püüavad samu liike.

3.   Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut kohaldatakse kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 9, milles käsitletakse olulisi osi, mis hõlmavad inimõigusi, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, ning põhiosa, mis hõlmab head valitsemistava, ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlustele.

4.   Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut rakendatakse kooskõlas majanduse ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistava põhimõtetega, võttes arvesse kalavarude olukorda.

5.   Liidu kalalaevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.

6.   Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega enne mis tahes otsuse vastuvõtmist, mis võib mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu raames.

Artikkel 4

Juurdepääs Senegali vetele

1.   Liidu kalalaevad võivad Senegali vetes kala püüda ainult siis, kui neil on selleks käesoleva lepingu kohane kalapüügiluba, väljaspool seda raamistikku on igasugune püügitegevus nende jaoks keelatud.

2.   Senegali ametiasutused väljastavad liidu kalalaevadele kalapüügiload ainult käesoleva lepingu kohaselt, kalapüügilubade andmine asjaomastele laevadele väljaspool seda raamistikku, eelkõige eralitsentside vormis, on keelatud.

Artikkel 5

Kohaldatav õigus ja selle rakendamine

1.   Ilma et see piiraks käesoleva lepingu sätteid, kohaldatakse käesoleva lepinguga reguleeritava kalapüügi suhtes Senegali õigusakte.

2.   Senegali ametiasutused teavitavad liidu ametiasutusi kõikidest kõnealustes õigusaktides tehtavatest muudatustest, millel võib olla mõju liidu kalalaevade tegevusele. Muudetud õigusaktid saavad liidu ametiasutuste jaoks siduvateks alates 60. päevast pärast teatise kättesaamist.

3.   Senegal kohustub võtma kõik asjakohased meetmed, et tagada käesoleva lepinguga ette nähtud kalapüügi kontrollimist käsitlevate sätete tõhus rakendamine. Liidu kalalaevad teevad koostööd kontrolli eest vastutavate Senegali pädevate ametiasutustega.

4.   Liit kohustub võtma kõik asjakohased meetmed, millega tagada, et tema laevad järgivad käesoleva lepingu sätteid ning Senegali asjaomaseid õigusakte.

5.   Liidu ametiasutused teavitavad Senegali ametiasutusi kõikidest õigusaktides tehtavatest muudatustest, millel võib olla mõju liidu kalalaevade tegevusele käesoleva lepingu raames.

Artikkel 6

Rahaline toetus

1.   Käesoleva lepinguga nähakse ette liidu rahaline toetus, et

| a) | maksta osa liidu kalalaevade Senegali kalavarudele juurdepääsu tasust, sõltumata laevaomanike poolt makstavatest juurdepääsutasudest; |
| --- | --- |

a)

maksta osa liidu kalalaevade Senegali kalavarudele juurdepääsu tasust, sõltumata laevaomanike poolt makstavatest juurdepääsutasudest;

| b) | suurendada valdkondliku toetuse kaudu Senegali suutlikkust töötada välja ja rakendada säästvat kalanduspoliitikat. |
| --- | --- |

b)

suurendada valdkondliku toetuse kaudu Senegali suutlikkust töötada välja ja rakendada säästvat kalanduspoliitikat.

2.   Valdkonna toetamiseks ette nähtud rahaline toetus ei ole seotud tasudega juurdepääsu eest kalavarudele. Rahaline toetus on kindlaks määratud ning sõltub Senegali kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisest käesoleva lepingu protokolliga ning iga-aastase ja mitmeaastase tegevuskavaga ette nähtud rakenduskorra kohaselt.

3.   Liidu rahalist toetust makstakse kord aastas vastavalt protokolliga ette nähtud rakenduskorrale. Toetuse summat võib korrigeerida järgmistel juhtudel:

| a) | vääramatu jõu korral; |
| --- | --- |

a)

vääramatu jõu korral;

| b) | liidu kalalaevadele antud püügivõimaluste vähendamine, eelkõige asjaomaste kalavarude haldamismeetmete kohaldamise tõttu, mida on parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada varude säilimine ja säästev kasutamine; |
| --- | --- |

b)

liidu kalalaevadele antud püügivõimaluste vähendamine, eelkõige asjaomaste kalavarude haldamismeetmete kohaldamise tõttu, mida on parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada varude säilimine ja säästev kasutamine;

| c) | liidu kalalaevadele antud püügivõimaluste suurendamine, kui kalavarude seisukord seda parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel võimaldab; |
| --- | --- |

c)

liidu kalalaevadele antud püügivõimaluste suurendamine, kui kalavarude seisukord seda parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel võimaldab;

| d) | valdkonna toetuseks ettenähtud rahalise toetuse maksmise tingimuste ümberhindamine, kui lepinguosaliste tuvastatud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade tulemused selleks alust annavad; |
| --- | --- |

d)

valdkonna toetuseks ettenähtud rahalise toetuse maksmise tingimuste ümberhindamine, kui lepinguosaliste tuvastatud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade tulemused selleks alust annavad;

| e) | käesoleva lepingu kohaldamise peatamine artikli 13 alusel; |
| --- | --- |

e)

käesoleva lepingu kohaldamise peatamine artikli 13 alusel;

| f) | käesoleva lepingu lõpetamine artikli 14 alusel. |
| --- | --- |

f)

käesoleva lepingu lõpetamine artikli 14 alusel.

Artikkel 7

Ühiskomitee

1.   Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks moodustatakse liidu ja Senegali ametiasutuste esindajatest koosnev ühiskomitee. Ühiskomitee võib muu hulgas vastu võtta protokolli, lisa ja liidete muudatusi.

2.   Ühiskomitee tegevus rakendamise jälgimisel hõlmab eelkõige järgmist:

| a) | lepingu täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimine, eriti artikli 6 lõikes 2 osutatud ühe-ja mitmeaastaste tegevuskavade koostamine ning nende elluviimise hindamine; |
| --- | --- |

a)

lepingu täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimine, eriti artikli 6 lõikes 2 osutatud ühe-ja mitmeaastaste tegevuskavade koostamine ning nende elluviimise hindamine;

| b) | vajalike sidemete loomine kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks; |
| --- | --- |

b)

vajalike sidemete loomine kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks;

| c) | tegutsemine käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina. |
| --- | --- |

c)

tegutsemine käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina.

3.   Ühiskomiteel on oluline roll käesoleva lepingu protokolli, lisa ja liidete muutmisel, mis on seotud

| a) | kalapüügivõimaluste läbivaatamisega ja sellega seotud rahalise toetusega; |
| --- | --- |

a)

kalapüügivõimaluste läbivaatamisega ja sellega seotud rahalise toetusega;

| b) | valdkondliku toetuse rakenduskorraga; |
| --- | --- |

b)

valdkondliku toetuse rakenduskorraga;

| c) | liidu kalalaevade püügitegevuse tingimustega. |
| --- | --- |

c)

liidu kalalaevade püügitegevuse tingimustega.

Otsused võetakse vastu konsensuse alusel ning need esitatakse koosolekuprotokolli lisas.

4.   Ühiskomitee lähtub oma tegevuses käesoleva lepingu eesmärkidest ning piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud asjaomastest eeskirjadest.

5.   Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi Senegalis ja liidus või mõnes muus vastastikku kokkulepitud paigas ning kohtumise eesistujaks on kohtumist korraldav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise nõudmisel tuleb komitee kokku erakorraliseks koosolekuks.

Artikkel 8

Koostöö kalapüügi järelevalve ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse korraldamisel

Lepinguosalised kohustuvad tegema tihedat koostööd ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses vastutustundliku ja säästva kalapüügi juurutamiseks.

Artikkel 9

Teaduskoostöö

1.   Lepinguosalised edendavad teaduskoostööd, et tagada mere bioloogiliste ressursside seisundi igakülgne jälgimine Senegali vetes.

2.   Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega ühise teadusliku töörühma või asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu, et parandada Atlandi ookeani elusressursside majandamist ja kaitset ning teevad asjakohast teaduskoostööd.

Artikkel 10

Kalanduse kutseorganisatsioonide, erasektori ja kodanikuühiskonna koostöö

1.   Lepinguosalised edendavad majandus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja sellega seonduvates sektorites. Eelkõige konsulteerivad nad teineteisega, et lihtsustada ja kooskõlastada koostöö edendamiseks kavandatud meetmete võtmist.

2.   Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete tööstusliku töötlemise alast teabevahetust.

3.   Lepinguosalised püüavad luua soodsaid tingimusi lepinguosaliste ettevõtete vaheliste suhete edendamiseks tehnika-, majandus- ja kaubandusvaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist. Vajaduse korral aitavad lepinguosalised ühisettevõtete asutamist.

Artikkel 11

Kohaldamisala

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut selles sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Senegali suhtes.

Artikkel 12

Kestus

Käesolevat lepingut kohaldatakse viie aasta jooksul alates selle jõustumiskuupäevast; seejärel pikeneb leping automaatselt, kui ei teatata lepingu lõpetamisest kooskõlas artikliga 14.

Artikkel 13

Peatamine

1.   Mõlemad lepinguosalised võivad käesoleva lepingu kohaldamise ühepoolselt peatada järgmistel juhtudel:

| a) | vääramatu jõu korral; |
| --- | --- |

a)

vääramatu jõu korral;

| b) | lepinguosaliste erimeelsuste korral seoses käesoleva protokolli tõlgendamise või kohaldamisega; |
| --- | --- |

b)

lepinguosaliste erimeelsuste korral seoses käesoleva protokolli tõlgendamise või kohaldamisega;

| c) | kui üks lepinguosalistest rikub käesolevat lepingut, eelkõige selle artikli 3 lõiget 3, milles käsitletakse inimõiguste austamist. |
| --- | --- |

c)

kui üks lepinguosalistest rikub käesolevat lepingut, eelkõige selle artikli 3 lõiget 3, milles käsitletakse inimõiguste austamist.

2.   Lepingu peatamisest antakse teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja see jõustub kolm kuud pärast teate kättesaamist. Pärast teate saamist lepingu peatamise kohta konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et leida kolme kuu jooksul kohtuväline lahendus. Konsultatsioone võib jätkata ka pärast lepingu peatamise jõustumist. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva protokolli kohaldamist ning artiklis 6 osutatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.

Artikkel 14

Lõpetamine

1.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaldamise ühepoolselt lõpetada järgmistel juhtudel:

| a) | vääramatu jõu korral; |
| --- | --- |

a)

vääramatu jõu korral;

| b) | asjaomaste varude vähenemise korral võttes arvesse parimaid olemasolevaid teaduslikke arvamusi; |
| --- | --- |

b)

asjaomaste varude vähenemise korral võttes arvesse parimaid olemasolevaid teaduslikke arvamusi;

| c) | liidu kalalaevadele antud kalapüügivõimaluste alakasutamise korral; |
| --- | --- |

c)

liidu kalalaevadele antud kalapüügivõimaluste alakasutamise korral;

| d) | või suutmatuse korral täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses võitlusega ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi vastu. |
| --- | --- |

d)

või suutmatuse korral täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses võitlusega ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi vastu.

2.   Lepingu lõpetamisest antakse teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja see jõustub kuus kuud pärast teate kättesaamist, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised otsustavad vastastikusel kokkuleppel seda tähtaega pikendada. Pärast teate saamist lepingu lõpetamise kohta konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et leida kuue kuu jooksul kohtuväline lahendus. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva protokolli kohaldamist ning artiklis 6 osutatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.

Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine

Senegali Vabariigi valitsuse ja Euroopa Majandusühenduse vahelise Senegali rannikuvetes kalastamise kokkulepe, mis jõustus 1. juunil 1981. aastal, tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

Leping jõustub kuupäeval, kui lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Artikkel 17

Ajutine kohaldamine

Pärast käesoleva lepingu allkirjastamist kohaldatakse seda ajutiselt kuni lepingu jõustumiseni.

Euroopa Liidu nimel

Senegali Vabariigi nimel

---

PROTOKOLL

Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu rakendamise kohta

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Liidu kalalaevadele kehtestatud püügivõimalused on järgmised:

| — | pika rändega liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas), välja arvatud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) kaitstud või keelustatud liigid:






  a) | 28 tuunikülmutusseinerit, |
| --- | --- | --- |

—

pika rändega liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas), välja arvatud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) kaitstud või keelustatud liigid:

a)

28 tuunikülmutusseinerit,

| b) | 8 ritvõngedega tuunipüügilaeva |
| --- | --- |

b)

8 ritvõngedega tuunipüügilaeva

| — | põhjalähedased kalad:






  c) | 2 traalerit. |
| --- | --- | --- |

—

põhjalähedased kalad:

c)

2 traalerit.

Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5 ja 6 kohaselt.

2.   Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused kehtivad üksnes nende Senegali kalapüügipiirkondade suhtes, mille koordinaadid on märgitud protokolli lisas.

Artikkel 2

Kestus

Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse viie aasta jooksul alates protokolli jõustumisest või vajaduse korral alates selle ajutisest kohaldamisest.

Artikkel 3

Rahaline toetus

1.   Artiklis 2 osutatud ajavahemikul on protokolli eeldatav kogumaksumus 13 930 000 eurot. See summa jaguneb järgmiselt.

| 1.1. | 8 690 000 eurot on ette nähtud lepingu artiklis 6 osutatud rahaliseks toetuseks, mis jaotatakse järgmiselt:






  1) | ressurssidele juurdepääsu eest makstava rahalise toetuse aastane summa on esimesel aastal 1 058 000 eurot, teisel, kolmandal ja neljandal aastal 988 000 eurot ning viiendal aastal 918 000, see hõlmab summat, mis vastab pika rändega liikide 14 000 tonni suurusele aastasele võrdlustonnaažile; |
| --- | --- | --- |

1.1.

8 690 000 eurot on ette nähtud lepingu artiklis 6 osutatud rahaliseks toetuseks, mis jaotatakse järgmiselt:

1)

ressurssidele juurdepääsu eest makstava rahalise toetuse aastane summa on esimesel aastal 1 058 000 eurot, teisel, kolmandal ja neljandal aastal 988 000 eurot ning viiendal aastal 918 000, see hõlmab summat, mis vastab pika rändega liikide 14 000 tonni suurusele aastasele võrdlustonnaažile;

| 2) | 750 000 euro suurune aastane eritoetus viie aasta jooksul Senegali kalanduspoliitika elluviimise toetamiseks; |
| --- | --- |

2)

750 000 euro suurune aastane eritoetus viie aasta jooksul Senegali kalanduspoliitika elluviimise toetamiseks;

| 1.2. | 5 240 000 eurot on ette nähtud laevaomanike makstavate hinnanguliste tasude jaoks kalapüügilubade eest, mis on välja antud lepingu artiklis 4 ja käesoleva protokolli lisa II peatüki punktis 3 sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

1.2.

5 240 000 eurot on ette nähtud laevaomanike makstavate hinnanguliste tasude jaoks kalapüügilubade eest, mis on välja antud lepingu artiklis 4 ja käesoleva protokolli lisa II peatüki punktis 3 sätestatud korra kohaselt.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5, 6, 7 ja 8 ning lepingu artiklite 13 ja 14 kohaselt.

3.   Senegal jälgib liidu kalalaevade püügitegevust Senegali kalapüügipiirkonnas, et tagada pika rändega liikide puhul lõike 1.1 punktis 1 osutatud võrdlustonnaaži ja põhjalähedaste liikide puhul käesoleva protokolli lisa liites esitatud asjakohasel kalapüügi teabelehel märgitud lubatud kogupüügi asjakohane haldamine, võttes arvesse varude olukorda ja kalavarude kasutamata ülejääki. Jälgimise käigus annab Senegal liidu ametiasutustele teada, kui Senegali püügipiirkonnas asuvate liidu kalalaevade püütud kogus on jõudnud 80 %ni võrdlustonnaažist või põhjalähedaste liikide puhul 80 %ni lubatud kogupüügist. Pärast kõnealuse teate kättesaamist teavitab EL sellest liikmesriike.

4.   Kui 80 % võrdlustonnaažist või põhjalähedaste liikide puhul 80 % lubatud kogupüügist on saavutatud, jälgib Senegal liidu kalalaevade püütud koguseid kuupõhiselt. Juhul kui kasutatakse käesoleva protokolli lisa 1. osa IV peatükis osutatud püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemi, toimub kõnealune jälgimine päevapõhiselt. Senegal teavitab liidu ametiasutusi, kui eespool nimetatud võrdlustonnaaž või lubatud kogupüük on saavutatud. Pärast kõnealuse teate kättesaamist teavitab EL sellest ka liikmesriike.

5.   Kui liidu kalalaevade pika rändega liikide aastane kogupüük Senegali vetes ületab lõike 1.1 punktis 1 osutatud aastast võrdlustonnaaži, suurendatakse aastast rahalist toetust iga lisanduva väljapüütud tonni kohta 55 euro võrra esimesel aastal, 50 euro võrra teisel, kolmandal ja neljandal aastal ning 45 euro võrra viiendal aastal.

6.   Põhjalähedaste liikide lubatud kogupüük, mis on märgitud käesoleva protokolli lisa liites esitatud asjakohasel kalapüügi teabelehel, vastab kõnealuste liikide maksimaalsele lubatud püügimahule. Kui põhjalähedaste liikide aastane püügikogus ületab lubatud kogupüüki, suurendatakse kõnealusel teabelehel märgitud ja ainult laevaomanike makstavat tasu lubatud kogupüüki ületava püügikoguse eest 50 % võrra.

7.   Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski olla suurem kui kahekordne lõike 1.1 punktis 1 osutatud summa. Kui liidu kalalaevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgmisel aastal.

8.   Lõike 1.1 punktis 1 osutatud rahalise toetuse liidu kalalaevade juurdepääsu eest Senegali kalavarudele maksab Euroopa Liit esimesel aastal hiljemalt üheksakümmend (90) päeva pärast protokolli ajutise kohaldamise kuupäeva ning järgmistel aastatel protokollile allakirjutamise aastapäeval.

9.   Lõike 1.1 punktis 1 osutatud rahaline toetus makstakse Senegali riigikassa arveldusarvele. Lõike 1.1 punktis 2 osutatud rahaline toetus valdkonna edendamiseks makstakse riigikassas kalanduspoliitika eest vastutava asutuse jaoks avatud arvelduskontole. Senegali ametiasutused edastavad igal aastal Euroopa Komisjonile arvelduskontode andmed.

Artikkel 4

Valdkondlik toetus

1.   Hiljemalt kolm (3) kuud pärast käesoleva protokolli jõustumis- või vajaduse korral selle ajutise kohaldamise kuupäeva, lepib ühiskomitee kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle rakenduskorras, eelkõige järgmises:

| 1) | ühe- ja mitmeaastastes suunistes artikli 3 lõike 1.1 punktis 2 osutatud rahalise toetuse kasutamise kohta; |
| --- | --- |

1)

ühe- ja mitmeaastastes suunistes artikli 3 lõike 1.1 punktis 2 osutatud rahalise toetuse kasutamise kohta;

| 2) | ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmärkides, mille abil hakata seatud tähtajaks rakendama Senegali vetes säästvat ja vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes põhimõtetest, mis on väljendatud Senegali riiklikus kalanduspoliitikas või muudes poliitilistes suundades, mis on seotud säästva ja vastutustundliku kalapüügi rakendamisega või mis seda mõjutavad, eelkõige võetakse arvesse väikesemahulise kalapüügi toetamist, kalapüügi järelevalvet ja kontrolli ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastast võitlust; suutlikkuse arendamise prioriteetides Senegali teadusvõimekuse suurendamiseks kalandusvaldkonnas; |
| --- | --- |

2)

ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmärkides, mille abil hakata seatud tähtajaks rakendama Senegali vetes säästvat ja vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes põhimõtetest, mis on väljendatud Senegali riiklikus kalanduspoliitikas või muudes poliitilistes suundades, mis on seotud säästva ja vastutustundliku kalapüügi rakendamisega või mis seda mõjutavad, eelkõige võetakse arvesse väikesemahulise kalapüügi toetamist, kalapüügi järelevalvet ja kontrolli ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastast võitlust; suutlikkuse arendamise prioriteetides Senegali teadusvõimekuse suurendamiseks kalandusvaldkonnas;

| 3) | kriteeriumides ja menetlustes, mis võivad vajaduse korral hõlmata eelarvelisi ja finantsnäitajaid ning võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. |
| --- | --- |

3)

kriteeriumides ja menetlustes, mis võivad vajaduse korral hõlmata eelarvelisi ja finantsnäitajaid ning võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.

2.   Ühiskomitee määrab kindlaks eesmärgid ja hindab projektide eeldatavat mõju, et kiita heaks rahalise toetuse vahendite eraldamine Senegali poolt valdkonna toetuseks.

3.   Igal aastal esitab Senegal ülevaate selle kohta, kuidas on sektorile ettenähtud toetussummast rahastatud projektid edenenud ning ühiskomitee vaatab selle tulemusi kirjeldava aastaaruande vormis läbi. Enne protokolli kehtivusaja lõppemist koostab Senegal ka lõpparuande.

4.   Valdkonna toetuseks ettenähtud rahalist toetust makstakse jao kaupa, lähtuvalt valdkondliku toetuse rakendamise tulemuste analüüsi alusel kujundatud seisukohast ja vajadustest. Liit võib peatada osaliselt või täielikult käesoleva protokolli artikli 3 lõike 1.1 punktis 2 osutatud eriotstarbelise rahalise toetuse maksmise:

| 4.1. | kui ühiskomitee hinnangul ei küüni saavutatud tulemused seatud eesmärkideni; |
| --- | --- |

4.1.

kui ühiskomitee hinnangul ei küüni saavutatud tulemused seatud eesmärkideni;

| 4.2. | kui rahalist toetust ei kasutata vastavalt heakskiidetud kavale. |
| --- | --- |

4.2.

kui rahalist toetust ei kasutata vastavalt heakskiidetud kavale.

Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste arutelu ja nende saavutatud kokkulepet ja/või juhul, kui lõikes 4 osutatud finantsalase teostuse tulemused annavad aluse väljamaksete tegemiseks. Artikli 3 lõike 1.1 punktiga 2 ette nähtud eritoetust ei saa siiski enam maksta pärast protokolli kehtivuse lõppemisele järgneva kuue (6) kuu pikkuse ajavahemiku lõppu.

5.   Mitmeaastase valdkondliku kava kõik muudatusettepanekud peab heaks kiitma ühiskomitee.

Artikkel 5

Teaduskoostöö

1.   Lepinguosalised kohustuvad edendama vastutustundliku kalapüügi alast koostööd Lääne-Aafrika piirkonna tasandil. Lepinguosalised järgivad Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni soovitusi ja resolutsioone ning võtavad arvesse muude piirkondlike pädevate organisatsioonide, näiteks Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee teaduslikke arvamusi.

2.   Lepinguosalised kohustuvad korraldama korrapäraselt ja vajaduse korral ühise teadusliku töörühma kohtumisi, et arutada kõiki käesoleva protokolli rakendamisega seotud teaduslikke küsimusi. Ühise teadusliku töörühma volitused, koosseisu ja toimimise kehtestab ühiskomitee.

3.   Toetudes Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni soovitustele ja resolutsioonidele, võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke arvamusi (näiteks Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee arvamused) ja vajaduse korral ka ühise teadusliku töörühma koosolekute järeldusi, võtab ühiskomitee vastu meetmed käesoleva protokolliga hõlmatud kalaliikide säästvaks majandamiseks ja liidu kalalaevade tegevuse mõjutamiseks.

Artikkel 6

Kalapüügivõimaluste läbivaatamine

1.   Ühiskomitee võib artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalused läbi vaadata, kui Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni vastu võetud soovitused ja resolutsioonid ning Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee teaduslikud arvamused toetavad seisukohta, mille kohaselt aitab kõnealune läbivaatamine tagada käesoleva protokolliga ettenähtud kalavarude säästvat majandamist; läbivaatamise peab heaks kiitma ka teaduslik töörühm.

2.   Sellisel juhul vaadatakse artikli 3 lõike 1.1 punktis 1 osutatud rahaline toetus läbi proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Liidu makstava rahalise toetuse aastane kogusumma ei tohi siiski ületada artikli 3 lõike 1.1 punktis 1 osutatud summat enam kui kaks korda.

Artikkel 7

Uued kalapüügivõimalused ja katsepüük

1.   Kui liidu kalalaevad on huvitatud muust püügitegevusest kui on osutatud käesoleva protokolli artiklis 1, peavad lepinguosalised nende uute tegevuste võimaliku lubamise osas konsulteerima ühiskomiteega. Sellisel juhul lepitakse ühiskomitees kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingimustes ning tehakse vajaduse korral protokolli ja selle lisasse muudatusi.

2.   Uusi kalapüügivõimalusi käsitleva loa andmisel võetakse arvesse parimaid teaduslikke arvamusi ja vajaduse korral teaduslike uuringute tulemusi, mille on kinnitanud ühine teaduslik töörühm.

3.   Lõikega 1 ette nähtud konsultatsioonide tulemusel võib ühiskomitee lubada korraldada Senegali kalapüügipiirkonnas katsepüügi püügireise, et katsetada uusi kalapüügiliike nende tehnilise kasutatavuse ja majandusliku tasuvuse seisukohalt. Sel eesmärgil ja Senegali taotluse korral määrab ühiskomitee igal üksikjuhul eraldi kindlaks liigid, tingimused ja muud asjakohased tingimused. Lepinguosalised korraldavad katsepüügi kooskõlas ühise teadusliku töörühma poolt määratletud tingimustega.

Artikkel 8

Peatamine

Lepinguosaline võib käesoleva protokolli rakendamise, kaasa arvatud rahalise toetuse maksmise ühepoolselt peatada lepingu artiklis 13 loetletud juhtudel ja tingimustel.

Artikkel 9

Lõpetamine

Lepinguosaline võib käesoleva protokolli rakendamise, kaasa arvatud rahalise toetuse maksmise ühepoolselt lõpetada lepingu artiklis 14 loetletud juhtudel ja tingimustel.

Artikkel 10

Elektrooniline teabevahetus

1.   Senegal ja liit kohustuvad võtma võimalikult kiiresti kasutusele teabesüsteemid, mis võimaldavad edastada käesoleva lepingu rakendamisega seotud kogu teavet ja kõiki sellekohaseid dokumente elektrooniliselt.

2.   Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paberkandjal oleva vormiga.

3.   Kui süsteem ei toimi, teavitavad Senegal ja liit teineteist sellest viivitamata. Lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid asendatakse sel juhul lisas automaatselt paberkandjal dokumentidega.

Artikkel 11

Andmete konfidentsiaalsus

1.   Senegal ja liit tagavad, et mis tahes isikuandmeid seoses liidu laevadega ja lepingu raames toimuva kalandustegevusega käsitletakse alati täie rangusega ja kooskõlas asjakohaste konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega.

2.   Lepinguosalised tagavad, et kooskõlas Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni ja muude piirkondlike kalandusorganisatsioonide asjakohaste sätetega tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes koondandmed, mis on seotud püügitegevusega Senegali vetes. Konfidentsiaalseks peetavaid andmeid tohivad pädevad ametiasutused kasutada üksnes lepingu rakendamise ning kalanduse juhtimise, kontrolli ja järelevalve eesmärgil.

Artikkel 12

Ajutine kohaldamine

Käesolevat protokolli, selle lisa ja liiteid kohaldatakse ajutiselt alates protokolli allkirjastamisest lepinguosaliste poolt.

Artikkel 13

Protokolli jõustumine

Käesolev protokoll, selle lisa ja liited jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpetamisest.

Euroopa Liidu nimel

Senegali Vabariigi nimel

---

LISA

EUROOPA LIIDU LAEVADE PÜÜGITEGEVUSE TINGIMUSED SENEGALI KALAPÜÜGIPIIRKONNAS

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

1.   Pädeva ametiasutuse määramine

Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, käsitatakse käesolevas lisas Euroopa Liiduna (EL) või Senegali Vabariigina (Senegal) järgmisi pädevaid ametiasutusi:

| — | EL: Euroopa Komisjon, vajaduse korral ELi Senegali delegatsiooni vahendusel; |
| --- | --- |

—

EL: Euroopa Komisjon, vajaduse korral ELi Senegali delegatsiooni vahendusel;

| — | Senegali Vabariik: kalandus- ja merendusministeerium. |
| --- | --- |

—

Senegali Vabariik: kalandus- ja merendusministeerium.

2.   Käesoleva lisa sätete kohaldamisel loetakse mõistet „kalapüügiluba” samaväärseks mõistega „litsents” vastavalt selle määratlusele Senegali õigusaktides.

3.   Kalapüügipiirkonnad

Senegali kalapüügipiirkonnad on Senegali vete osad, kus Senegal lubab liidu kalalaevadel kala püüda kooskõlas lepingu artikli 5 lõikega 1.

| 3.1. | Senegali kalapüügipiirkondade geograafilised koordinaadid ja lähtejooned on märgitud käesoleva protokolli lisa 4. liites. |
| --- | --- |

3.1.

Senegali kalapüügipiirkondade geograafilised koordinaadid ja lähtejooned on märgitud käesoleva protokolli lisa 4. liites.

| 3.2. | Lisaks on käesoleva protokolli lisa 4. liites märgitud piirkonnad, kus kalapüük on kehtivate riiklike õigusaktide kohaselt keelatud, näiteks rahvuspargid, kaitstud merealad ja kalade paljunemispiirkonnad ning ka navigeerimiseks keelatud piirkonnad. |
| --- | --- |

3.2.

Lisaks on käesoleva protokolli lisa 4. liites märgitud piirkonnad, kus kalapüük on kehtivate riiklike õigusaktide kohaselt keelatud, näiteks rahvuspargid, kaitstud merealad ja kalade paljunemispiirkonnad ning ka navigeerimiseks keelatud piirkonnad.

| 3.3. | Senegal edastab laevaomanikele teabe kalapüügipiirkondade ja navigeerimiseks keelatud piirkondade kohta kalapüügiloa väljastamisel. |
| --- | --- |

3.3.

Senegal edastab laevaomanikele teabe kalapüügipiirkondade ja navigeerimiseks keelatud piirkondade kohta kalapüügiloa väljastamisel.

| 3.4. | Kõikidest nende piirkondadega seotud muudatustest annab Senegal Euroopa Komisjonile teada vähemalt kaks kuud enne muudatuste rakendamist. |
| --- | --- |

3.4.

Kõikidest nende piirkondadega seotud muudatustest annab Senegal Euroopa Komisjonile teada vähemalt kaks kuud enne muudatuste rakendamist.

4.   Bioloogilise taastumise aeg

Liidu kalalaevad, kellel on käesoleva protokolli kohaselt lubatud kala püüda, järgivad Senegali õigusaktidega kehtestatud bioloogilise taastumise perioode.

5.   Agendi määramine

Iga Senegali sadamas lossida soovivat liidu kalalaeva peab esindama Senegalis asuv agent.

6.   Laevaomanike tasude kohapealne maksustamine

Enne protokolli jõustumist edastab Senegal ELile riigikassa selle (nende) arvelduskonto(de) andmed, mille(de)le kantakse lepingu raames ELi laevade eest makstavad summad. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda.

7.   Kontaktisikud:

Senegali kalandus- ja merendusministeeriumi (Ministère de la Pêche et des Affaires maritimes) ning kalakaitse- ja püügiseirekeskuse (Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP) kontaktandmed on esitatud 7. liites.

II PEATÜKK

KALAPÜÜGILOAD

1.   Kalapüügiloa saamise eeltingimused — nõuetekohased laevad

Lepingu artiklis 4 osutatud kalapüügiload antakse välja tingimusel, et laev on kantud liidu kalalaevade registrisse ning kõik laevaomaniku, kapteni või laeva endaga seotud kohustused seoses lepingu raames toimuva kalapüügiga Senegalis on täidetud.

2.   Kalapüügiloa taotlemine

| 1. | Euroopa Liidu pädevad ametiasutused esitavad Senegali kalandus- ja merendusministeeriumile elektroonilisel teel taotluse ja ELi delegatsioonile Senegalis taotluse koopia iga laeva kohta, kes soovib lepingu raames kala püüda, tehes seda vähemalt kakskümmend (20) tööpäeva enne litsentsi soovitud alguskuupäeva. ELi pädevad ametiasutused saadavad originaaldokumendid ELi delegatsiooni vahendusel otse Merekalanduse ametile (Direction des Pêches Maritimes — DPM). |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu pädevad ametiasutused esitavad Senegali kalandus- ja merendusministeeriumile elektroonilisel teel taotluse ja ELi delegatsioonile Senegalis taotluse koopia iga laeva kohta, kes soovib lepingu raames kala püüda, tehes seda vähemalt kakskümmend (20) tööpäeva enne litsentsi soovitud alguskuupäeva. ELi pädevad ametiasutused saadavad originaaldokumendid ELi delegatsiooni vahendusel otse Merekalanduse ametile (Direction des Pêches Maritimes — DPM).

| 2. | Taotlused esitatakse Merekalanduse ametile vormil, mille näidis on esitatud 1. liites. |
| --- | --- |

2.

Taotlused esitatakse Merekalanduse ametile vormil, mille näidis on esitatud 1. liites.

| 3. | Iga kalapüügiloa taotlusega koos esitatakse järgmised dokumendid:






  — | tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on kindlaksmääratud ettemaks tasutud; |
| --- | --- | --- |

3.

Iga kalapüügiloa taotlusega koos esitatakse järgmised dokumendid:

—

tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on kindlaksmääratud ettemaks tasutud;

| — | värvifoto laevast külgvaates. |
| --- | --- |

—

värvifoto laevast külgvaates.

| 4. | Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse kalapüügiluba laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos uuendamistaotlusega esitada üksnes maksekinnitus loatasu maksmise kohta. |
| --- | --- |

4.

Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse kalapüügiluba laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos uuendamistaotlusega esitada üksnes maksekinnitus loatasu maksmise kohta.

3.   Loatasud/ettemaksed

| 1. | Loatasu põhjalähedaste liikide eest on märgitud 2. liites esitatud teabelehel. Kalapüügiload väljastatakse pärast seda, kui riiklikele pädevatele ametiasutustele on tasutud kõnealusel teabelehel märgitud ettemaksed. |
| --- | --- |

1.

Loatasu põhjalähedaste liikide eest on märgitud 2. liites esitatud teabelehel. Kalapüügiload väljastatakse pärast seda, kui riiklikele pädevatele ametiasutustele on tasutud kõnealusel teabelehel märgitud ettemaksed.

| 2. | Tuunipüügiseinerite ja ritvõngelaevade puhul on loatasu (eurodes) Senegali kalapüügipiirkonnas püütud tonni kohta järgmine: | 55 eurot esimesel kohaldamisaastal; |
| --- | --- | --- |

2.

Tuunipüügiseinerite ja ritvõngelaevade puhul on loatasu (eurodes) Senegali kalapüügipiirkonnas püütud tonni kohta järgmine:

55 eurot esimesel kohaldamisaastal;

| | 60 eurot teisel ja kolmandal kohaldamisaastal; |
| --- | --- |

60 eurot teisel ja kolmandal kohaldamisaastal;

| | 65 eurot neljandal kohaldamisaastal; |
| --- | --- |

65 eurot neljandal kohaldamisaastal;

| | 70 eurot viiendal kohaldamisaastal. |
| --- | --- |

70 eurot viiendal kohaldamisaastal.

Kalapüügiload väljastatakse pärast seda, kui pädevatele ametiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud tasud.

| — | Tuunipüügiseinerid:






  — | 13 750 eurot laeva kohta vastavalt protokolli esimesel kohaldamisaastal 250 tonni eest makstavale loatasule; |
| --- | --- | --- |

—

Tuunipüügiseinerid:

—

13 750 eurot laeva kohta vastavalt protokolli esimesel kohaldamisaastal 250 tonni eest makstavale loatasule;

| — | 15 000 eurot laeva kohta vastavalt protokolli teisel ja kolmandal kohaldamisaastal 250 tonni eest makstavale loatasule; |
| --- | --- |

—

15 000 eurot laeva kohta vastavalt protokolli teisel ja kolmandal kohaldamisaastal 250 tonni eest makstavale loatasule;

| — | 16 250 eurot laeva kohta vastavalt protokolli neljandal kohaldamisaastal 250 tonni eest makstavale loatasule; |
| --- | --- |

—

16 250 eurot laeva kohta vastavalt protokolli neljandal kohaldamisaastal 250 tonni eest makstavale loatasule;

| — | 17 500 eurot laeva kohta vastavalt protokolli viiendal kohaldamisaastal 250 tonni eest makstavale loatasule. |
| --- | --- |

—

17 500 eurot laeva kohta vastavalt protokolli viiendal kohaldamisaastal 250 tonni eest makstavale loatasule.

| — | Ritvõngelaevade puhul:






  — | 8 250 eurot laeva kohta vastavalt protokolli esimesel kohaldamisaastal 150 tonni eest makstavale loatasule; |
| --- | --- | --- |

—

Ritvõngelaevade puhul:

—

8 250 eurot laeva kohta vastavalt protokolli esimesel kohaldamisaastal 150 tonni eest makstavale loatasule;

| — | 9 000 eurot laeva kohta vastavalt protokolli teisel ja kolmandal kohaldamisaastal 150 tonni eest makstavale loatasule; |
| --- | --- |

—

9 000 eurot laeva kohta vastavalt protokolli teisel ja kolmandal kohaldamisaastal 150 tonni eest makstavale loatasule;

| — | 9 750 eurot laeva kohta vastavalt protokolli neljandal kohaldamisaastal 150 tonni eest makstavale loatasule; |
| --- | --- |

—

9 750 eurot laeva kohta vastavalt protokolli neljandal kohaldamisaastal 150 tonni eest makstavale loatasule;

| — | 10 500 eurot laeva kohta vastavalt protokolli viiendal kohaldamisaastal 150 tonni eest makstavale loatasule. |
| --- | --- |

—

10 500 eurot laeva kohta vastavalt protokolli viiendal kohaldamisaastal 150 tonni eest makstavale loatasule.

| 3. | Loatasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud. |
| --- | --- |

3.

Loatasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud.

| 4. | Kui kalapüügiloa kehtivusaeg on lühem kui üks aasta, näiteks bioloogilise taastumise perioodi tõttu, kohandatakse loatasu proportsionaalselt kalapüügiloa kehtivusajaga. |
| --- | --- |

4.

Kui kalapüügiloa kehtivusaeg on lühem kui üks aasta, näiteks bioloogilise taastumise perioodi tõttu, kohandatakse loatasu proportsionaalselt kalapüügiloa kehtivusajaga.

4.   Kalapüügiloa väljastamine ja kalapüügiloaga laevade ajutine nimekiri

| 1. | Pärast punktide 2.2 ja 2.3 kohaste kalapüügiloa taotluste kättesaamist koostab Senegal viie päeva jooksul ajutise nimekirja iga kategooria all luba taotlenud laevadest. |
| --- | --- |

1.

Pärast punktide 2.2 ja 2.3 kohaste kalapüügiloa taotluste kättesaamist koostab Senegal viie päeva jooksul ajutise nimekirja iga kategooria all luba taotlenud laevadest.

| 2. | Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile. |
| --- | --- |

2.

Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile.

| 3. | EL edastab ajutise nimekirja laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui ELi ametid on suletud, võib Senegal anda ajutise nimekirja otse laevaomanikule või tema esindajale ja edastada sellekohase koopia ELile. |
| --- | --- |

3.

EL edastab ajutise nimekirja laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui ELi ametid on suletud, võib Senegal anda ajutise nimekirja otse laevaomanikule või tema esindajale ja edastada sellekohase koopia ELile.

| 4. | Laevadel on lubatud kala püüda alates nende kandmisest ajutisse nimekirja. Kuni kalapüügiloa väljastamiseni peab nende laevade pardal olema ajutise nimekirja koopia. |
| --- | --- |

4.

Laevadel on lubatud kala püüda alates nende kandmisest ajutisse nimekirja. Kuni kalapüügiloa väljastamiseni peab nende laevade pardal olema ajutise nimekirja koopia.

| 5. | Kõikide laevade kalapüügiload väljastatakse laevaomanikele või nende esindajatele Euroopa Liidu Senegali delegatsiooni vahendusel kahekümne (20) tööpäeva jooksul alates punktis 2.3 osutatud dokumentide laekumisest Merekalanduse ametile. |
| --- | --- |

5.

Kõikide laevade kalapüügiload väljastatakse laevaomanikele või nende esindajatele Euroopa Liidu Senegali delegatsiooni vahendusel kahekümne (20) tööpäeva jooksul alates punktis 2.3 osutatud dokumentide laekumisest Merekalanduse ametile.

| 6. | Selleks et kalapüügiga saaks ettenähtud ajal alustada, saadetakse laevaomanikele kalapüügiloa koopia elektrooniliselt. Kõnealust koopiat võib kasutada maksimaalselt 60 päeva pärast kalapüügiloa väljaandmise kuupäeva. Selles ajavahemikus käsitatakse koopiat originaaliga samaväärsena. |
| --- | --- |

6.

Selleks et kalapüügiga saaks ettenähtud ajal alustada, saadetakse laevaomanikele kalapüügiloa koopia elektrooniliselt. Kõnealust koopiat võib kasutada maksimaalselt 60 päeva pärast kalapüügiloa väljaandmise kuupäeva. Selles ajavahemikus käsitatakse koopiat originaaliga samaväärsena.

| 7. | Ilma et see piiraks käesoleva jao 4. ja 6. punkti kohaldamist, peab kalapüügiluba olema alati laeva pardal. |
| --- | --- |

7.

Ilma et see piiraks käesoleva jao 4. ja 6. punkti kohaldamist, peab kalapüügiluba olema alati laeva pardal.

5.   Kalapüügiloa edasiandmine

| 1. | Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. |
| --- | --- |

1.

Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda.

| 2. | Tõestatud vääramatu jõu korral, mis väljendub selles, et laev raske tehnilise avarii tõttu hukkub või jääb pikaks ajaks liikumatuks, võib Euroopa Liidu taotlusel laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule sama kategooria laevale antava uue kalapüügiloaga ning viimase eest ei pea loatasu maksma. |
| --- | --- |

2.

Tõestatud vääramatu jõu korral, mis väljendub selles, et laev raske tehnilise avarii tõttu hukkub või jääb pikaks ajaks liikumatuks, võib Euroopa Liidu taotlusel laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule sama kategooria laevale antava uue kalapüügiloaga ning viimase eest ei pea loatasu maksma.

| 3. | Sel juhul võetakse püügikoguse arvutamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramiseks arvesse kahe laeva summaarseid püügikoguseid. |
| --- | --- |

3.

Sel juhul võetakse püügikoguse arvutamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramiseks arvesse kahe laeva summaarseid püügikoguseid.

| 4. | Asendatava laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud kalapüügiloa Euroopa Liidu Senegali delegatsiooni vahendusel Merekalanduse ametile. |
| --- | --- |

4.

Asendatava laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud kalapüügiloa Euroopa Liidu Senegali delegatsiooni vahendusel Merekalanduse ametile.

| 5. | Uus kalapüügiluba jõustub päeval, mil tühistatud kalapüügiluba tagastatakse Merekalanduse ametile. Euroopa Liidu Senegali delegatsiooni tuleb kalapüügiloa asendamisest teavitada. |
| --- | --- |

5.

Uus kalapüügiluba jõustub päeval, mil tühistatud kalapüügiluba tagastatakse Merekalanduse ametile. Euroopa Liidu Senegali delegatsiooni tuleb kalapüügiloa asendamisest teavitada.

6.   Kalapüügiloa kehtivusaeg

| 1. | Tuunipüügiseinerite ja ritvõngelaevade kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta. Põhjapüügitraalerite kalapüügilubade kehtivusaeg on kolm kuud. |
| --- | --- |

1.

Tuunipüügiseinerite ja ritvõngelaevade kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta. Põhjapüügitraalerite kalapüügilubade kehtivusaeg on kolm kuud.

| 2. | Kalapüügilube võib uuendada. |
| --- | --- |

2.

Kalapüügilube võib uuendada.

| 3. | Kalapüügiloa kehtivusaja alguse kindlaksmääramisel käsitatakse
  —   aastase kehtivusajana: protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini; seejärel iga täielikku kalendriaastat; protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni;
  —   kolmekuulise kehtivusajana: protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni järgmise kolmekuulise perioodi alguseni, milleks on kehtestatud korra kohaselt 1. jaanuar, 1. aprill, 1. juuli või 1. oktoober; seejärel iga täielikku kolmekuulist perioodi; protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku viimase täieliku kolmekuulise perioodi lõpust kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni. |
| --- | --- |

3.

Kalapüügiloa kehtivusaja alguse kindlaksmääramisel käsitatakse

—   aastase kehtivusajana: protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini; seejärel iga täielikku kalendriaastat; protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni;

—   kolmekuulise kehtivusajana: protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni järgmise kolmekuulise perioodi alguseni, milleks on kehtestatud korra kohaselt 1. jaanuar, 1. aprill, 1. juuli või 1. oktoober; seejärel iga täielikku kolmekuulist perioodi; protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku viimase täieliku kolmekuulise perioodi lõpust kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni.

7.   Abilaevad

| 1. | ELi taotlusel lubab Senegal abilaevadel assisteerida kalapüügiluba omavaid ELi laevu. |
| --- | --- |

1.

ELi taotlusel lubab Senegal abilaevadel assisteerida kalapüügiluba omavaid ELi laevu.

| 2. | Assisteerimine ei hõlma kütuse tankimist ega püügi ümberlaadimist. |
| --- | --- |

2.

Assisteerimine ei hõlma kütuse tankimist ega püügi ümberlaadimist.

| 3. | Abilaevad peavad sõitma Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all, nad ei tohi olla varustatud kalapüügiks vajalike vahenditega. |
| --- | --- |

3.

Abilaevad peavad sõitma Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all, nad ei tohi olla varustatud kalapüügiks vajalike vahenditega.

| 4. | Abilaevade suhtes kohaldatakse II peatükis kirjeldatud kalapüügilubade taotluste edasiandmise menetlust abilaevade suhtes kohaldatavates piires. |
| --- | --- |

4.

Abilaevade suhtes kohaldatakse II peatükis kirjeldatud kalapüügilubade taotluste edasiandmise menetlust abilaevade suhtes kohaldatavates piires.

| 5. | Senegal koostab lubatud abilaevade nimekirja ja edastab selle viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile. |
| --- | --- |

5.

Senegal koostab lubatud abilaevade nimekirja ja edastab selle viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile.

III PEATÜKK

TEHNILISED MEETMED

Kalapüügiluba omavate põhjapüügitraalerite suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed seoses kalapüügipiirkonna, kalapüügivahendite ja kaaspüügiga, on määratud kindlaks 2. liites esitatud teabelehes

Tuunipüügilaevad järgivad kõiki Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni soovitusi ja resolutsioone.

IV PEATÜKK

SEIRE JA JÄRELEVALVE

1. JAGU

Püügist teatamise kord

1.   Püügipäevik

| 1. | Lepingu raames kala püüdva liidu laeva kapten peab püügipäevikut, mille näidis iga püügikategooria kohta on esitatud käesoleva lisa 3a ja 3b liites. |
| --- | --- |

1.

Lepingu raames kala püüdva liidu laeva kapten peab püügipäevikut, mille näidis iga püügikategooria kohta on esitatud käesoleva lisa 3a ja 3b liites.

| 2. | Kapten täidab püügipäevikut iga päeva kohta, mil laev asub Senegali kalapüügipiirkonnas. |
| --- | --- |

2.

Kapten täidab püügipäevikut iga päeva kohta, mil laev asub Senegali kalapüügipiirkonnas.

| 3. | Kapten teeb püügipäevikusse iga päev sissekande, määrates kindlaks iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka nullpüügi. |
| --- | --- |

3.

Kapten teeb püügipäevikusse iga päev sissekande, määrates kindlaks iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka nullpüügi.

| 4. | Vajaduse korral kannab kapten iga päev püügipäevikusse iga merre tagasi heidetud liigi koguse väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. |
| --- | --- |

4.

Vajaduse korral kannab kapten iga päev püügipäevikusse iga merre tagasi heidetud liigi koguse väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna.

| 5. | Püügipäevik täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten. |
| --- | --- |

5.

Püügipäevik täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten.

| 6. | Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten. |
| --- | --- |

6.

Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten.

2.   Püügiaruanded

| 1. | Kapten annab laeva püügist aru, esitades Senegalile püügipäevikud ajavahemiku kohta, mil laev viibis Senegali kalapüügipiirkonnas. |
| --- | --- |

1.

Kapten annab laeva püügist aru, esitades Senegalile püügipäevikud ajavahemiku kohta, mil laev viibis Senegali kalapüügipiirkonnas.

| 2. | Kuni käesoleva jao punktis 4 osutatud püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemi kasutuselevõtmiseni edastatakse püügipäevikud järgmise korra kohaselt:






  i) | Senegali sadamasse sisenemisel esitatakse iga püügipäeviku originaal Senegali kohalikule esindajale, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist; |
| --- | --- | --- |

2.

Kuni käesoleva jao punktis 4 osutatud püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemi kasutuselevõtmiseni edastatakse püügipäevikud järgmise korra kohaselt:

i)

Senegali sadamasse sisenemisel esitatakse iga püügipäeviku originaal Senegali kohalikule esindajale, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist;

| ii) | kui Senegali vetest lahkutakse ilma eelnevalt Senegali sadamasse sisenemata, saadetakse iga püügipäeviku originaal






  a) | skaneeritud koopiana e-posti teel Senegali poolt teatatud aadressile. Senegal saadab viivitamata elektronposti teel vastu kättesaamisteate
  või erandjuhul |
| --- | --- | --- |

ii)

kui Senegali vetest lahkutakse ilma eelnevalt Senegali sadamasse sisenemata, saadetakse iga püügipäeviku originaal

a)

skaneeritud koopiana e-posti teel Senegali poolt teatatud aadressile. Senegal saadab viivitamata elektronposti teel vastu kättesaamisteate

või erandjuhul

| b) | faksi teel Senegali poolt teatatud numbrile või |
| --- | --- |

b)

faksi teel Senegali poolt teatatud numbrile või

| c) | posti teel Senegalile 14 päeva jooksul pärast sadamasse saabumist või igal juhul 45 päeva jooksul pärast Senegali vetest lahkumist. |
| --- | --- |

c)

posti teel Senegalile 14 päeva jooksul pärast sadamasse saabumist või igal juhul 45 päeva jooksul pärast Senegali vetest lahkumist.

| 3. | Kapten saadab kõikide püügipäevikute koopia ELile. Tuunipüügilaevade puhul saadab kapten kõikide püügipäevikute koopia ka ühele järgmistest teadusinstituutidest:






  i) | IRD (Institut de recherche pour le développement); |
| --- | --- | --- |

3.

Kapten saadab kõikide püügipäevikute koopia ELile. Tuunipüügilaevade puhul saadab kapten kõikide püügipäevikute koopia ka ühele järgmistest teadusinstituutidest:

i)

IRD (Institut de recherche pour le développement);

| ii) | IEO (Instituto Español de Oceanografia) või |
| --- | --- |

ii)

IEO (Instituto Español de Oceanografia) või

| iii) | INIAP (Instituto Nacional de Investigação Agrária e das Pescas) ning samuti |
| --- | --- |

iii)

INIAP (Instituto Nacional de Investigação Agrária e das Pescas) ning samuti

| iv) | CRODT (Centre de Recherche Océanographique de Dakar Thiaroye). |
| --- | --- |

iv)

CRODT (Centre de Recherche Océanographique de Dakar Thiaroye).

| 4. | Kui laev pöördub oma kalapüügiloa kehtivusajal Senegali kalapüügipiirkonda tagasi, siis koostatakse uus püügiaruanne. |
| --- | --- |

4.

Kui laev pöördub oma kalapüügiloa kehtivusajal Senegali kalapüügipiirkonda tagasi, siis koostatakse uus püügiaruanne.

| 5. | Kui püügiaruannete kohta kehtivaid sätteid ei ole arvesse võetud, võib Senegal peatada asjaomase laeva kalapüügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada laevaomanikku kehtivate riiklike õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Korduva rikkumise puhul võib Senegal kalapüügiloa uuendamisest keelduda. |
| --- | --- |

5.

Kui püügiaruannete kohta kehtivaid sätteid ei ole arvesse võetud, võib Senegal peatada asjaomase laeva kalapüügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada laevaomanikku kehtivate riiklike õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Korduva rikkumise puhul võib Senegal kalapüügiloa uuendamisest keelduda.

| 6. | Senegal teavitab ELi kõikidest kõnealuses kontekstis kohaldatavatest sanktsioonidest. |
| --- | --- |

6.

Senegal teavitab ELi kõikidest kõnealuses kontekstis kohaldatavatest sanktsioonidest.

3.   Traalerite püügi kvartaliaruanne

Kuni käesoleva jao punktis 4 osutatud püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemi kasutuselevõtmiseni teatab Euroopa Komisjon Merekalanduse ametile enne iga kvartali kolmanda kuu lõppu eelmise kvartali jooksul traalerite püütud kogused vastavalt käesoleva lisa 3c liites esitatud näidisvormile.

4.   Üleminek püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemile

Lepinguosalised lepivad kokku, et minnakse üle püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemile, lähtudes 6. liites kehtestatud tehnilisest kirjeldusest. Lepinguosalised määravad kindlaks ühised tehnilised meetmed, et üleminek toimuks võimalikult kiiresti. Niipea, kui ülemineku tingimused on täidetud, teavitab Senegal sellest ELi. Alates kõnealuse teabe edastamise kuupäevast lepitakse kokku kahekuuline tähtaeg, mille jooksul viiakse süsteem täielikku kasutusvalmidusse.

5.   Tuunipüügilaevade loatasude arvestus

1.   Aastaaruanne

| 1.1. | Püügi aastaaruanne, mis lähtub püügipäeviku andmetest ja kapteni esitatud teabest saadetakse kinnitamiseks eespool nimetatud teadusasutustele. |
| --- | --- |

1.1.

Püügi aastaaruanne, mis lähtub püügipäeviku andmetest ja kapteni esitatud teabest saadetakse kinnitamiseks eespool nimetatud teadusasutustele.

| 1.2. | Kinnitatud aruanded saadetakse kontrollimiseks Merekalanduse ametile, kalakaitse- ja püügiseirekeskusele ja teadusasutusele CRODT. |
| --- | --- |

1.2.

Kinnitatud aruanded saadetakse kontrollimiseks Merekalanduse ametile, kalakaitse- ja püügiseirekeskusele ja teadusasutusele CRODT.

| 1.3. | Senegal esitab kontrollimise tulemused kiiresti Euroopa Liidule. |
| --- | --- |

1.3.

Senegal esitab kontrollimise tulemused kiiresti Euroopa Liidule.

| 1.4. | Vajaduse korral pöördub EL selgituste saamiseks teadusasutuste poole ning edastab need selgitused Senegalile. Teabe edastamine toimub elektrooniliselt. |
| --- | --- |

1.4.

Vajaduse korral pöördub EL selgituste saamiseks teadusasutuste poole ning edastab need selgitused Senegalile. Teabe edastamine toimub elektrooniliselt.

| 1.5. | Vajaduse korral tuleb kokku ühine teaduslik töörühm. |
| --- | --- |

1.5.

Vajaduse korral tuleb kokku ühine teaduslik töörühm.

| 1.6. | Vajaduse korral korraldatakse kontrolli protsessi käsitlevaid täiendavaid arutelusid või kõiki teadusasutusi kaasav koosolek. |
| --- | --- |

1.6.

Vajaduse korral korraldatakse kontrolli protsessi käsitlevaid täiendavaid arutelusid või kõiki teadusasutusi kaasav koosolek.

2.   Lõpparuanne

| 2.1. | Võttes aluseks eespool osutatud teadusinstituutide ja -keskuste kinnitatud püügiaruanded, määrab EL iga tuunipüügilaeva puhul kindlaks eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku arvestuse. |
| --- | --- |

2.1.

Võttes aluseks eespool osutatud teadusinstituutide ja -keskuste kinnitatud püügiaruanded, määrab EL iga tuunipüügilaeva puhul kindlaks eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku arvestuse.

| 2.2. | EL edastab lõpparuande Senegalile ja laevaomanikule enne püügiaastale järgneva aasta 15. juulit. |
| --- | --- |

2.2.

EL edastab lõpparuande Senegalile ja laevaomanikule enne püügiaastale järgneva aasta 15. juulit.

| 2.3. | Kui lõpparuande summa on suurem kui kindlaksmääratud loatasu, mis maksti ettemaksuna kalapüügiloa saamiseks, maksab laevaomanik puuduva summa Senegalile enne jooksva aasta 30. augustit. Kui lõpparuande summa on väiksem kui kindlaksmääratud loatasu, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada. |
| --- | --- |

2.3.

Kui lõpparuande summa on suurem kui kindlaksmääratud loatasu, mis maksti ettemaksuna kalapüügiloa saamiseks, maksab laevaomanik puuduva summa Senegalile enne jooksva aasta 30. augustit. Kui lõpparuande summa on väiksem kui kindlaksmääratud loatasu, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada.

2. JAGU

Senegali vetesse sisenemine ja sealt lahkumine

| 1. | Käesoleva protokolli raames Senegali vetes kala püüdvad liidu kalalaevad teatavad Senegali pädevatele ametiasutustele oma kavatsusest Senegali vetesse siseneda või sealt lahkuda vähemalt kuus (6) tundi ette. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva protokolli raames Senegali vetes kala püüdvad liidu kalalaevad teatavad Senegali pädevatele ametiasutustele oma kavatsusest Senegali vetesse siseneda või sealt lahkuda vähemalt kuus (6) tundi ette.

| 2. | Teatades Senegali vetesse sisenemisest või sealt lahkumisest, peavad laevad ühtlasi teatama oma asukoha ning pardal oleva väljapüügi, mis on identifitseeritav vastava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse järgi, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna, ilma et see piiraks 6. liite 2. jao sätete kohaldamist. Teave tuleb edastada elektronposti või faksi teel aadressile, mis on märgitud 7. liites. |
| --- | --- |

2.

Teatades Senegali vetesse sisenemisest või sealt lahkumisest, peavad laevad ühtlasi teatama oma asukoha ning pardal oleva väljapüügi, mis on identifitseeritav vastava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse järgi, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna, ilma et see piiraks 6. liite 2. jao sätete kohaldamist. Teave tuleb edastada elektronposti või faksi teel aadressile, mis on märgitud 7. liites.

| 3. | Laeva, mis tegeleb püügiga, ilma et ta oleks sellest eelnevalt Senegali pädevaid ametiasutusi teavitanud, käsitatakse kalapüügiloata laevana ning selle suhtes kohaldatakse Senegali riiklikes õigusaktides sätestatud sanktsioone. |
| --- | --- |

3.

Laeva, mis tegeleb püügiga, ilma et ta oleks sellest eelnevalt Senegali pädevaid ametiasutusi teavitanud, käsitatakse kalapüügiloata laevana ning selle suhtes kohaldatakse Senegali riiklikes õigusaktides sätestatud sanktsioone.

| 4. | Kalapüügiloale lisatakse Senegali pädevate ametiasutuste e-posti aadress, faksi- ja telefoninumber, samuti raadioside parameetrid. |
| --- | --- |

4.

Kalapüügiloale lisatakse Senegali pädevate ametiasutuste e-posti aadress, faksi- ja telefoninumber, samuti raadioside parameetrid.

3. JAGU

Ümberlaadimine ja lossimine

| 1. | Ritvõngelaevad lossivad Senegali kalapüügipiirkonnas püütud saagi Dakari sadamas ja võivad selle müüa kohalikele ettevõtjatele rahvusvahelise turuhinnaga, mis kujuneb turuosaliste vahel peetavate läbirääkimiste tulemusena. |
| --- | --- |

1.

Ritvõngelaevad lossivad Senegali kalapüügipiirkonnas püütud saagi Dakari sadamas ja võivad selle müüa kohalikele ettevõtjatele rahvusvahelise turuhinnaga, mis kujuneb turuosaliste vahel peetavate läbirääkimiste tulemusena.

| 2. | Käesoleva protokolli raames Senegali vetes kala püüdvad liidu laevad, kes soovivad väljapüüki Senegali vetes ümber laadida, peavad seda tegema Dakari sadama reidil Senegali pädeva ametiasutuse loal. |
| --- | --- |

2.

Käesoleva protokolli raames Senegali vetes kala püüdvad liidu laevad, kes soovivad väljapüüki Senegali vetes ümber laadida, peavad seda tegema Dakari sadama reidil Senegali pädeva ametiasutuse loal.

| 3. | Lossida või ümberlaadida sooviva ELi laeva omanik või tema esindaja teatab vähemalt 72 tunni jooksul enne lossimist või ümberlaadimist Senegali pädevatele ametiasutustele järgmised andmed:






  3.1. | ümberlaadimist või lossimist teostama hakkava kalapüügilaeva nimi; |
| --- | --- | --- |

3.

Lossida või ümberlaadida sooviva ELi laeva omanik või tema esindaja teatab vähemalt 72 tunni jooksul enne lossimist või ümberlaadimist Senegali pädevatele ametiasutustele järgmised andmed:

3.1.

ümberlaadimist või lossimist teostama hakkava kalapüügilaeva nimi;

| 3.2. | transpordilaeva laeva nimi või lossimissadam; |
| --- | --- |

3.2.

transpordilaeva laeva nimi või lossimissadam;

| 3.3. | ümberlaaditavate või lossitavate kalaliikide tonnaaž; |
| --- | --- |

3.3.

ümberlaaditavate või lossitavate kalaliikide tonnaaž;

| 3.4. | ümberlaadimise või lossimise kuupäev; |
| --- | --- |

3.4.

ümberlaadimise või lossimise kuupäev;

| 3.5. | ümberlaaditud või lossitud saagi sihtkoht. |
| --- | --- |

3.5.

ümberlaaditud või lossitud saagi sihtkoht.

| 4. | Ümberlaadimist või lossimist käsitatakse laeva lahkumisena Senegali vetest. Seega peavad laevad edastama Senegali pädevatele ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Senegali vetest lahkuda. |
| --- | --- |

4.

Ümberlaadimist või lossimist käsitatakse laeva lahkumisena Senegali vetest. Seega peavad laevad edastama Senegali pädevatele ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Senegali vetest lahkuda.

| 5. | Senegali vetes ümberlaadimine või lossimine muul viisil, kui eespool esitatud punktides käsitletud, on keelatud. Sellest sättest mittekinnipidamise korral rakendatakse Senegali kehtivate õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. |
| --- | --- |

5.

Senegali vetes ümberlaadimine või lossimine muul viisil, kui eespool esitatud punktides käsitletud, on keelatud. Sellest sättest mittekinnipidamise korral rakendatakse Senegali kehtivate õigusaktidega ettenähtud sanktsioone.

4. JAGU

Laevaseire satelliitsüsteem (VMS-süsteem)

1.   Laevade asukohateated — VMS-süsteem

| 1. | Kalapüügiluba omavad ELi laevad on varustatud satelliitseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System — VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga kahe tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (Fisheries Monitoring Center — FMC). |
| --- | --- |

1.

Kalapüügiluba omavad ELi laevad on varustatud satelliitseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System — VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga kahe tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (Fisheries Monitoring Center — FMC).

| 2. | Iga asukohateade






  i) | sisaldab






  a) | laeva tunnusandmeid, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Iga asukohateade

i)

sisaldab

a)

laeva tunnusandmeid,

| b) | kalapüügilaeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %, |
| --- | --- |

b)

kalapüügilaeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %,

| c) | asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega, |
| --- | --- |

c)

asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega,

| d) | laeva kiirust ja kurssi, |
| --- | --- |

d)

laeva kiirust ja kurssi,

| ii. | on esitatud käesoleva lisa 5. liites osutatud vormingus. |
| --- | --- |

ii.

on esitatud käesoleva lisa 5. liites osutatud vormingus.

| 3. | Esimene Senegali kalapüügipiirkonnas registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT”. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Senegali kalapüügipiirkonnast väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI”. |
| --- | --- |

3.

Esimene Senegali kalapüügipiirkonnas registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT”. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Senegali kalapüügipiirkonnast väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI”.

| 4. | Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida. |
| --- | --- |

4.

Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida.

2.   Teabe edastamine laeva poolt satelliitseiresüsteemi rikke korral

| 1. | Kapten peab tagama, et tema laeva VMS-süsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele. |
| --- | --- |

1.

Kapten peab tagama, et tema laeva VMS-süsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele.

| 2. | VMS-süsteemi rikke korral tuleb see parandada või vahetada välja kuu aja jooksul. Pärast seda tähtaega ei lubata laeval enam Senegali kalapüügipiirkonnas kala püüda. |
| --- | --- |

2.

VMS-süsteemi rikke korral tuleb see parandada või vahetada välja kuu aja jooksul. Pärast seda tähtaega ei lubata laeval enam Senegali kalapüügipiirkonnas kala püüda.

| 3. | Laevad, mis püüavad Senegali kalapüügipiirkonnas kala rikkis VMS-süsteemiga edastavad oma asukohateated lipuriigi kalapüügiseirekeskusele elektroonilisel, raadio või faksi teel vähemalt iga nelja tunni järel, lisades kõik käesoleva jao punkti 1.2.i osutatud kohustuslikud andmed. |
| --- | --- |

3.

Laevad, mis püüavad Senegali kalapüügipiirkonnas kala rikkis VMS-süsteemiga edastavad oma asukohateated lipuriigi kalapüügiseirekeskusele elektroonilisel, raadio või faksi teel vähemalt iga nelja tunni järel, lisades kõik käesoleva jao punkti 1.2.i osutatud kohustuslikud andmed.

3.   Asukohateadete turvaline edastamine Senegalile

| 1. | Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Senegali kalapüügiseirekeskusele. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Senegal vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega. |
| --- | --- |

1.

Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Senegali kalapüügiseirekeskusele. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Senegal vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega.

| 2. | Asukohateateid edastatakse lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ja Senegali vahel elektroonilisel teel vastavalt turvalisele teabevahetussüsteemile. |
| --- | --- |

2.

Asukohateateid edastatakse lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ja Senegali vahel elektroonilisel teel vastavalt turvalisele teabevahetussüsteemile.

| 3. | Senegali kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi kõikidest katkestustest püügilitsentsiga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud Senegali kalapüügipiirkonnast lahkumisest. |
| --- | --- |

3.

Senegali kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi kõikidest katkestustest püügilitsentsiga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud Senegali kalapüügipiirkonnast lahkumisest.

4.   Teabevahetussüsteemi tõrked

| 1. | Senegal tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi kalapüügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab ELi viivitamata kõikidest riketest sidesüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. |
| --- | --- |

1.

Senegal tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi kalapüügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab ELi viivitamata kõikidest riketest sidesüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks.

| 2. | Iga võimaliku erimeelsuse puhul pöördutakse ühiskomitee poole. |
| --- | --- |

2.

Iga võimaliku erimeelsuse puhul pöördutakse ühiskomitee poole.

| 3. | Laeva VMS-süsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Senegalis kehtivate riiklike õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. |
| --- | --- |

3.

Laeva VMS-süsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Senegalis kehtivate riiklike õigusaktidega ettenähtud sanktsioone.

5.   Asukohateate sageduse muutmine

| 1. | Kui põhjendatud andmetel õnnestub tõendada rikkumist, võib Senegal taotleda, saates taotluse koopia ELile, et lipuriigi kalapüügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks ühetunnistele intervallidele. |
| --- | --- |

1.

Kui põhjendatud andmetel õnnestub tõendada rikkumist, võib Senegal taotleda, saates taotluse koopia ELile, et lipuriigi kalapüügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks ühetunnistele intervallidele.

| 2. | Senegal edastab dokumentaalsed tõendid lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja ELile. |
| --- | --- |

2.

Senegal edastab dokumentaalsed tõendid lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja ELile.

| 3. | Lipuriigi kalapüügiseirekeskus alustab viivitamata asukohateate saatmist Senegalile pidades kinni lühendatud sagedusest. |
| --- | --- |

3.

Lipuriigi kalapüügiseirekeskus alustab viivitamata asukohateate saatmist Senegalile pidades kinni lühendatud sagedusest.

| 4. | Kui kindlaksmääratud uurimisperioodi ajavahemik on lõppenud, teavitab Senegal lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi võimalikust edaspidisest seirest. |
| --- | --- |

4.

Kui kindlaksmääratud uurimisperioodi ajavahemik on lõppenud, teavitab Senegal lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi võimalikust edaspidisest seirest.

6.   VMS-süsteemiga edastatud teadete õigsus vaidluse korral

Lepinguosaliste vaidluste korral on määravad vaid VMS-süsteemiga edastatud teated.

5. JAGU

Vaatlejad

1.   Püügitegevuse vaatlemine

| 1.1. | Püügilitsentsi omavad laevad peavad lubama lepingu raames kohaldada oma püügitegevuse suhtes vaatluskorda. |
| --- | --- |

1.1.

Püügilitsentsi omavad laevad peavad lubama lepingu raames kohaldada oma püügitegevuse suhtes vaatluskorda.

| 1.2. | Toonipüügilaevadel rakendatakse vaatluskorda, mis vastab Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni vastuvõetud soovitustele. |
| --- | --- |

1.2.

Toonipüügilaevadel rakendatakse vaatluskorda, mis vastab Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni vastuvõetud soovitustele.

2.   Määratud laevad ja vaatlejad

| 2.1. | Püügilubade väljaandmisel teatab Senegal ELile ning laevaomanikule või tema agendile laevadest, kes peavad vaatleja pardale võtma, samuti aja, millal vaatleja peab laeva pardal viibima. |
| --- | --- |

2.1.

Püügilubade väljaandmisel teatab Senegal ELile ning laevaomanikule või tema agendile laevadest, kes peavad vaatleja pardale võtma, samuti aja, millal vaatleja peab laeva pardal viibima.

| 2.2. | Senegal teatab ELile ja vaatleja pardale võtva laeva omanikule või tema agendile, määratud vaatleja nime hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardalevõtmiseks ettenähtud kuupäeva. Senegal teatab ELile ning laevaomanikule või tema agendile viivitamata mis tahes muudatustest seoses määratud laevade ja vaatlejatega. |
| --- | --- |

2.2.

Senegal teatab ELile ja vaatleja pardale võtva laeva omanikule või tema agendile, määratud vaatleja nime hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardalevõtmiseks ettenähtud kuupäeva. Senegal teatab ELile ning laevaomanikule või tema agendile viivitamata mis tahes muudatustest seoses määratud laevade ja vaatlejatega.

| 2.3. | Senegal püüab mitte määrata vaatlejaid nendele laevadele, mille pardal on juba vaatleja või mille puhul kehtib seoses nende laevade püügitegevusega muudes kalapüügi piirkondades kui Senegali kalapüügipiirkond ametlik kohustus asjaomase püügihooaja jooksul vaatleja pardale võtta. |
| --- | --- |

2.3.

Senegal püüab mitte määrata vaatlejaid nendele laevadele, mille pardal on juba vaatleja või mille puhul kehtib seoses nende laevade püügitegevusega muudes kalapüügi piirkondades kui Senegali kalapüügipiirkond ametlik kohustus asjaomase püügihooaja jooksul vaatleja pardale võtta.

| 2.4. | Põhjapüügitraalerite puhul ei tohi vaatleja pardalviibimise aeg olla pikem kui kaks kuud. Vaatleja pardalviibimine ei tohi ületada tema ülesannete teostamiseks vajalikku ajavahemikku. |
| --- | --- |

2.4.

Põhjapüügitraalerite puhul ei tohi vaatleja pardalviibimise aeg olla pikem kui kaks kuud. Vaatleja pardalviibimine ei tohi ületada tema ülesannete teostamiseks vajalikku ajavahemikku.

3.   Kindlasummaline rahaline toetus

| 3.1. | Tuunikülmutusseinerite ja ritvõngelaevade omanikud tasuvad koos iga-aastase loatasuga kalakaitse- ja püügiseirekeskusele kindlasummalise toetuse 400 eurot iga laeva kohta, et tagada vaatlusprogrammi nõuetekohane toimimine. |
| --- | --- |

3.1.

Tuunikülmutusseinerite ja ritvõngelaevade omanikud tasuvad koos iga-aastase loatasuga kalakaitse- ja püügiseirekeskusele kindlasummalise toetuse 400 eurot iga laeva kohta, et tagada vaatlusprogrammi nõuetekohane toimimine.

| 3.2. | Traalerite omanikud tasuvad koos kvartaalse loatasuga kalakaitse- ja püügiseirekeskusele kindlasummalise toetuse 100 eurot iga laeva kohta, et tagada vaatlusprogrammi nõuetekohane toimimine. |
| --- | --- |

3.2.

Traalerite omanikud tasuvad koos kvartaalse loatasuga kalakaitse- ja püügiseirekeskusele kindlasummalise toetuse 100 eurot iga laeva kohta, et tagada vaatlusprogrammi nõuetekohane toimimine.

4.   Vaatleja töötasu

Vaatleja palga ja sotsiaaltagatised maksab Senegal.

5.   Pardalevõtmise tingimused

| 5.1. | Vaatleja pardalevõtmise tingimused, eelkõige pardalviibimise aeg, määratakse kindlaks laevaomaniku või tema agendi ja Senegali ühisel kokkuleppel. |
| --- | --- |

5.1.

Vaatleja pardalevõtmise tingimused, eelkõige pardalviibimise aeg, määratakse kindlaks laevaomaniku või tema agendi ja Senegali ühisel kokkuleppel.

| 5.2. | Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb siiski laeva tehnilisest ehitusest. |
| --- | --- |

5.2.

Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb siiski laeva tehnilisest ehitusest.

| 5.3. | Vaatleja majutus- ja söögikulud pardal katab laevaomanik. |
| --- | --- |

5.3.

Vaatleja majutus- ja söögikulud pardal katab laevaomanik.

| 5.4. | Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus. |
| --- | --- |

5.4.

Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus.

| 5.5. | Vaatleja käsutuses peavad olema kõik tema ülesannete täitmiseks vajalikud seadmed. Tal on juurdepääs sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis seonduvad otseselt tema töökohustustega. |
| --- | --- |

5.5.

Vaatleja käsutuses peavad olema kõik tema ülesannete täitmiseks vajalikud seadmed. Tal on juurdepääs sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis seonduvad otseselt tema töökohustustega.

6.   Vaatleja kohustused

| 6.1. | Kogu pardal viibimise aja jooksul peab vaatleja |
| --- | --- |

6.1.

Kogu pardal viibimise aja jooksul peab vaatleja

| 6.2. | käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust; |
| --- | --- |

6.2.

käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust;

| 6.3. | suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse; |
| --- | --- |

6.3.

suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse;

| 6.4. | arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega. |
| --- | --- |

6.4.

arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega.

7.   Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine

| 7.1. | Vaatleja pardalevõtmine toimub laevaomaniku valitud sadamas. |
| --- | --- |

7.1.

Vaatleja pardalevõtmine toimub laevaomaniku valitud sadamas.

| 7.2. | Kümme päeva enne pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Senegalile vaatleja pardalevõtmise kuupäeva, kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise sadamasse jõudmiseks. |
| --- | --- |

7.2.

Kümme päeva enne pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Senegalile vaatleja pardalevõtmise kuupäeva, kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise sadamasse jõudmiseks.

| 7.3. | Kui vaatleja pardalevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajale järgneva 12 tunni jooksul kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune vaatleja pardale võtta. Laevaomanik võib sadamast lahkuda ja alustada oma püügitegevust. |
| --- | --- |

7.3.

Kui vaatleja pardalevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajale järgneva 12 tunni jooksul kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune vaatleja pardale võtta. Laevaomanik võib sadamast lahkuda ja alustada oma püügitegevust.

| 7.4. | Kui vaatleja lahkub laevalt mitte Senegali, vaid mõne muu riigi sadamas, kannab laevaomanik kõik kulud vaatleja võimalikult kiireks tagasijõudmiseks Senegali. |
| --- | --- |

7.4.

Kui vaatleja lahkub laevalt mitte Senegali, vaid mõne muu riigi sadamas, kannab laevaomanik kõik kulud vaatleja võimalikult kiireks tagasijõudmiseks Senegali.

8.   Vaatleja ülesanded

Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid:

| 8.1. | jälgib laeva püügitegevust; |
| --- | --- |

8.1.

jälgib laeva püügitegevust;

| 8.2. | kontrollib kalapüügi ajal laeva asukohta; |
| --- | --- |

8.2.

kontrollib kalapüügi ajal laeva asukohta;

| 8.3. | võtab teadusprogrammi raames bioloogilisi proove; |
| --- | --- |

8.3.

võtab teadusprogrammi raames bioloogilisi proove;

| 8.4. | märgib üles kasutatavad püügivahendid; |
| --- | --- |

8.4.

märgib üles kasutatavad püügivahendid;

| 8.5. | kontrollib Senegali kalapüügipiirkonnas püügipäevikusse kantud püügiandmeid; |
| --- | --- |

8.5.

kontrollib Senegali kalapüügipiirkonnas püügipäevikusse kantud püügiandmeid;

| 8.6. | kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud saaki; |
| --- | --- |

8.6.

kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud saaki;

| 8.7. | edastab laeva Senegali kalapüügipiirkonnas viibimise kestel raadio, faksi või elektronposti teel üks kord nädalas oma vaatlused, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. |
| --- | --- |

8.7.

edastab laeva Senegali kalapüügipiirkonnas viibimise kestel raadio, faksi või elektronposti teel üks kord nädalas oma vaatlused, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.

9.   Vaatleja aruanne

| 9.1. | Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia. |
| --- | --- |

9.1.

Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia.

| 9.2. | Vaatleja esitab oma aruande Senegalile, kes edastab selle koopia ELile kaheksa (8) päeva jooksul pärast vaatleja laevalt lahkumist. |
| --- | --- |

9.2.

Vaatleja esitab oma aruande Senegalile, kes edastab selle koopia ELile kaheksa (8) päeva jooksul pärast vaatleja laevalt lahkumist.

6. JAGU

Inspekteerimine merel ja sadamas

1.   Inspekteerimine merel

| 1.1. | Püügiluba omavate liidu kalalaevade inspekteerimist merel Senegali kalapüügipiirkonnas teostavad Senegali laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav. |
| --- | --- |

1.1.

Püügiluba omavate liidu kalalaevade inspekteerimist merel Senegali kalapüügipiirkonnas teostavad Senegali laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav.

| 1.2. | Enne pardaleminekut teavitavad Senegali inspektorid ELi laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspekteerimist teostavad kuni kaks inspektorit, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõendama. |
| --- | --- |

1.2.

Enne pardaleminekut teavitavad Senegali inspektorid ELi laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspekteerimist teostavad kuni kaks inspektorit, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõendama.

| 1.3. | Senegali inspektorid jäävad liidu kalalaevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile. |
| --- | --- |

1.3.

Senegali inspektorid jäävad liidu kalalaevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile.

| 1.4. | Senegal võib lubada ELil osaleda merel teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana. |
| --- | --- |

1.4.

Senegal võib lubada ELil osaleda merel teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana.

| 1.5. | Liidu kalalaeva kapten aitab Senegali inspektoreid pardale tulekul ja inspekteerimise teostamisel. |
| --- | --- |

1.5.

Liidu kalalaeva kapten aitab Senegali inspektoreid pardale tulekul ja inspekteerimise teostamisel.

| 1.6. | Iga inspekteerimise lõpus koostavad Senegali inspektorid inspekteerimisaruande. Liidu kalalaeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja liidu kalalaeva kapten. |
| --- | --- |

1.6.

Iga inspekteerimise lõpus koostavad Senegali inspektorid inspekteerimisaruande. Liidu kalalaeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja liidu kalalaeva kapten.

| 1.7. | Senegali inspektorid väljastavad enne laevalt lahkumist liidu kalalaeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Senegal edastab inspekteerimisaruande koopia ELile kaheksa (8) päeva jooksul pärast inspekteerimist. |
| --- | --- |

1.7.

Senegali inspektorid väljastavad enne laevalt lahkumist liidu kalalaeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Senegal edastab inspekteerimisaruande koopia ELile kaheksa (8) päeva jooksul pärast inspekteerimist.

2.   Inspekteerimine sadamas

| 2.1. | Senegali kalapüügipiirkonnas püütud saaki Senegali sadamas lossiva liidu kalalaeva inspekteerimist sadamas teostavad volitatud inspektorid. |
| --- | --- |

2.1.

Senegali kalapüügipiirkonnas püütud saaki Senegali sadamas lossiva liidu kalalaeva inspekteerimist sadamas teostavad volitatud inspektorid.

| 2.2. | Inspekteerimist teostavad kuni kaks inspektorit, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõendama. Senegali inspektorid jäävad liidu kalalaevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks ja teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile. |
| --- | --- |

2.2.

Inspekteerimist teostavad kuni kaks inspektorit, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõendama. Senegali inspektorid jäävad liidu kalalaevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks ja teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile.

| 2.3. | Senegal võib lubada ELil osaleda sadamas teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana. |
| --- | --- |

2.3.

Senegal võib lubada ELil osaleda sadamas teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana.

| 2.4. | Liidu kalalaeva kapten hõlbustab Senegali inspektorite tööülesannete täitmist. |
| --- | --- |

2.4.

Liidu kalalaeva kapten hõlbustab Senegali inspektorite tööülesannete täitmist.

| 2.5. | Iga inspekteerimise lõpus koostavad Senegali inspektorid inspekteerimisaruande. Liidu kalalaeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja liidu kalalaeva kapten. |
| --- | --- |

2.5.

Iga inspekteerimise lõpus koostavad Senegali inspektorid inspekteerimisaruande. Liidu kalalaeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja liidu kalalaeva kapten.

| 2.6. | Senegali inspektorid annavad inspekteerimise lõpus liidu kalalaeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Senegal edastab inspekteerimisaruande koopia ELile kaheksa (8) päeva jooksul pärast inspekteerimist. |
| --- | --- |

2.6.

Senegali inspektorid annavad inspekteerimise lõpus liidu kalalaeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Senegal edastab inspekteerimisaruande koopia ELile kaheksa (8) päeva jooksul pärast inspekteerimist.

7. JAGU

Rikkumised

1.   Rikkumiste menetlemine

| 1.1. | Käesoleva lisa kohaselt püügiluba omava liidu kalalaeva poolne mis tahes rikkumine märgitakse inspekteerimisaruandesse. Aruanne edastatakse võimalikult kiiresti ELile ja lipuriigile. |
| --- | --- |

1.1.

Käesoleva lisa kohaselt püügiluba omava liidu kalalaeva poolne mis tahes rikkumine märgitakse inspekteerimisaruandesse. Aruanne edastatakse võimalikult kiiresti ELile ja lipuriigile.

| 1.2. | Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele talle süüks pandud rikkumise puhul. |
| --- | --- |

1.2.

Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele talle süüks pandud rikkumise puhul.

2.   Laeva peatamine — Teavitamiskoosolek

| 2.1. | Kui see on Senegali kehtivate õigusaktidega rikkumise korral ette nähtud, võib rikkumise puhul sundida liidu mis tahes kalalaeva kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma tagasi Dakari sadamasse. |
| --- | --- |

2.1.

Kui see on Senegali kehtivate õigusaktidega rikkumise korral ette nähtud, võib rikkumise puhul sundida liidu mis tahes kalalaeva kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma tagasi Dakari sadamasse.

| 2.2. | Senegal teatab 24 tunni jooksul ELile kalapüügiluba omava liidu kalalaeva peatamisest mis tahes põhjustel. Teatisele lisatakse väidetavat rikkumist tõendavad üksikasjad. |
| --- | --- |

2.2.

Senegal teatab 24 tunni jooksul ELile kalapüügiluba omava liidu kalalaeva peatamisest mis tahes põhjustel. Teatisele lisatakse väidetavat rikkumist tõendavad üksikasjad.

| 2.3. | Laeva, kapteni, meeskonna ja laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on toimunud nõupidamine, mille Senegal korraldab ELi taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast laeva peatamise teate saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva peatamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi kalapüügiseirekeskuse esindaja. |
| --- | --- |

2.3.

Laeva, kapteni, meeskonna ja laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on toimunud nõupidamine, mille Senegal korraldab ELi taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast laeva peatamise teate saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva peatamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi kalapüügiseirekeskuse esindaja.

3.   Rikkumissanktsioonid — Kokkuleppemenetlus

| 3.1. | Avastatud rikkumise puhul kohaldatavad sanktsioonid kehtestab Senegal kehtivate riiklike õigusaktide kohaselt. |
| --- | --- |

3.1.

Avastatud rikkumise puhul kohaldatavad sanktsioonid kehtestab Senegal kehtivate riiklike õigusaktide kohaselt.

| 3.2. | Kui rikkumist käsitlevate õigusaktidega on ette nähtud õigusmenetlus, tuleb enne selle alustamist ja tingimusel, et rikkumine ei kujuta endast kriminaalasja, algatada Senegali ja ELi vahel kokkuleppemenetlus, et määrata kindlaks sanktsioonide aeg ja tase. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt kolm (3) päeva pärast laeva peatamisest teatamist. |
| --- | --- |

3.2.

Kui rikkumist käsitlevate õigusaktidega on ette nähtud õigusmenetlus, tuleb enne selle alustamist ja tingimusel, et rikkumine ei kujuta endast kriminaalasja, algatada Senegali ja ELi vahel kokkuleppemenetlus, et määrata kindlaks sanktsioonide aeg ja tase. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt kolm (3) päeva pärast laeva peatamisest teatamist.

| 3.3. | Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võivad osaleda laeva lipuriigi ja ELi esindajad. |
| --- | --- |

3.3.

Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võivad osaleda laeva lipuriigi ja ELi esindajad.

4.   Kohtumenetlus — Pangatagatis

| 4.1. | Kui kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega seotud laeva omanik Senegali osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Senegal, nii et see kataks laeva peatamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi toetusi. Pangatagatist ei saa tagasi võtta enne kohtumenetluse lõppu. |
| --- | --- |

4.1.

Kui kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega seotud laeva omanik Senegali osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Senegal, nii et see kataks laeva peatamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi toetusi. Pangatagatist ei saa tagasi võtta enne kohtumenetluse lõppu.

| 4.2. | Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule:






  a) | täies ulatuses, kui ühtegi karistust ei määratud; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule:

a)

täies ulatuses, kui ühtegi karistust ei määratud;

| b) | summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist. |
| --- | --- |

b)

summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist.

| 4.3. | Senegal teavitab ELi kohtumenetluse tulemustest kaheksa (8) päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist. |
| --- | --- |

4.3.

Senegal teavitab ELi kohtumenetluse tulemustest kaheksa (8) päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist.

5.   Laeva ja meeskonna vabastamine

Laeval ja selle meeskonnal lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate trahvisummade maksmist või pärast pangatagatise esitamist.

8. JAGU

Osalusjärelevalve ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses

1.   Eesmärk

Selleks et tõhustada järelevalvet avamerepüügi ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse üle, märgivad liidu kalalaevad ära iga sellise laeva viibimise Senegali kalapüügipiirkonnas, kes ei ole Senegali poolt esitatud nende välismaiste laevade nimekirjas, kellel on luba Senegalis kala püüda.

2.   Menetlus

| 2.1. | Kui liidu kalalaeva kapten märkab kalalaeva, kelle tegevuses esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke, võib ta koguda sellise vaatluse kohta võimalikult palju teavet. |
| --- | --- |

2.1.

Kui liidu kalalaeva kapten märkab kalalaeva, kelle tegevuses esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke, võib ta koguda sellise vaatluse kohta võimalikult palju teavet.

| 2.2. | Vaatlusaruanded saadetakse viivitamata ja samal ajal nii Senegali ametiasutustele kui ka vaatlust teostanud laeva lipuriigi pädevale ametiasutusele, kes omakorda edastab teabe Euroopa Komisjonile või viimase määratud asutusele. |
| --- | --- |

2.2.

Vaatlusaruanded saadetakse viivitamata ja samal ajal nii Senegali ametiasutustele kui ka vaatlust teostanud laeva lipuriigi pädevale ametiasutusele, kes omakorda edastab teabe Euroopa Komisjonile või viimase määratud asutusele.

| 2.3. | Euroopa Komisjon jagab kõnealust teavet Senegaliga. |
| --- | --- |

2.3.

Euroopa Komisjon jagab kõnealust teavet Senegaliga.

3.   Vastastikkuse põhimõte

Senegal edastab ELile võimalikult kiiresti oma käsutuses oleva kogu vaatlusaruande selle kalalaeva kohta, kelle tegevuses Senegali kalapüügipiirkonnas esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke.

V PEATÜKK

MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE

| 1. | Käesoleva protokolli raames kala püüdvate liidu kalalaevade omanikud võtavad AKV riikidest pärit isikuid tööle järgmistel tingimustel ja hulgal:






  — | tuunipüügiseineritel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse tuunipüügihooaja jooksul Senegali kalapüügipiikonnas tööle, olema Senegali või AKV riikide päritolu; |
| --- | --- | --- |

1.

Käesoleva protokolli raames kala püüdvate liidu kalalaevade omanikud võtavad AKV riikidest pärit isikuid tööle järgmistel tingimustel ja hulgal:

—

tuunipüügiseineritel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse tuunipüügihooaja jooksul Senegali kalapüügipiikonnas tööle, olema Senegali või AKV riikide päritolu;

| — | ritvõngelaevadel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse püügihooaja jooksul Senegali kalapüügipiikonnas tööle, olema Senegali või AKV riikide päritolu; |
| --- | --- |

—

ritvõngelaevadel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse püügihooaja jooksul Senegali kalapüügipiikonnas tööle, olema Senegali või AKV riikide päritolu;

| — | põhjapüügitraaleritel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse püügihooaja jooksul Senegali kalapüügipiikonnas tööle, olema Senegali või AKV riikide päritolu; |
| --- | --- |

—

põhjapüügitraaleritel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse püügihooaja jooksul Senegali kalapüügipiikonnas tööle, olema Senegali või AKV riikide päritolu;

| 2. | Laevaomanikud palkavad võimaluse korral Senegali meremehi. |
| --- | --- |

2.

Laevaomanikud palkavad võimaluse korral Senegali meremehi.

| 3. | Liidu kalalaevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist. |
| --- | --- |

3.

Liidu kalalaevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.

| 4. | Senegali ja AKV riikide meremeeste töölepingud, mille koopia antakse riiklikule merendusametile ja lepingule allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Nende töölepingutega tagatakse meremeestele nende suhtes kohaldatava seaduse kohane sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus. |
| --- | --- |

4.

Senegali ja AKV riikide meremeeste töölepingud, mille koopia antakse riiklikule merendusametile ja lepingule allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Nende töölepingutega tagatakse meremeestele nende suhtes kohaldatava seaduse kohane sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus.

| 5. | AKV riikide meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse kindlaks lepinguga laevaomanike või nende esindajatega ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui nende päritoluriikide laevameeskondadel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad. |
| --- | --- |

5.

AKV riikide meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse kindlaks lepinguga laevaomanike või nende esindajatega ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui nende päritoluriikide laevameeskondadel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad.

| 6. | Liidu kalalaevale tööle võetud meremees peab end kavandatavale pardalemineku päevale eelneval päeval talle määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees oma töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta. |
| --- | --- |

6.

Liidu kalalaevale tööle võetud meremees peab end kavandatavale pardalemineku päevale eelneval päeval talle määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees oma töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta.

Liited

| 1. — | Kalapüügiloa taotluse vorm |
| --- | --- |

1. —

Kalapüügiloa taotluse vorm

| 2. — | Teabeleht |
| --- | --- |

2. —

Teabeleht

| 3. — | Püügipäeviku ja püügiaruande vorm |
| --- | --- |

3. —

Püügipäeviku ja püügiaruande vorm

| 4. — | Kalapüügipiirkondade geograafilised koordinaadid |
| --- | --- |

4. —

Kalapüügipiirkondade geograafilised koordinaadid

| 5. — | Laevaseiresüsteemi sõnumite edastamine Senegalile — Laevaseiresüsteemi sõnumite vorming — Asukohateade |
| --- | --- |

5. —

Laevaseiresüsteemi sõnumite edastamine Senegalile — Laevaseiresüsteemi sõnumite vorming — Asukohateade

| 6. — | Püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemi (ERS) rakendamise suunised |
| --- | --- |

6. —

Püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemi (ERS) rakendamise suunised

| 7. — | Senegali kontaktandmed |
| --- | --- |

7. —

Senegali kontaktandmed

1. liide

SENEGALI JA EUROOPA LIIDU KALANDUSLEPING KALAPÜÜGILOA TAOTLUSE VORM

Image

2. liide

PÕHJALÄHEDASTE KALALIIKIDE TEABELEHT

| (1) | Püügiliigid |
| --- | --- |

(1)

Püügiliigid

Püügiliigid on merluusid (Merluccius senegalensis ja Merluccius polli)

| (2) | Kalapüügipiirkond |
| --- | --- |

(2)

Kalapüügipiirkond

Kalapüügipiirkond on kindlaks määratud järgmiste parameetritega (1):

| a) | läänepikkusest 016° 53′ 42′′ W läänes Senegali ja Mauritaania piirist kuni põhjalaiuseni 15° 40′ 00′′ N; |
| --- | --- |

a)

läänepikkusest 016° 53′ 42′′ W läänes Senegali ja Mauritaania piirist kuni põhjalaiuseni 15° 40′ 00′′ N;

| b) | kaugemal kui 15 meremiili lähtejoontest, põhjalaiuse 15° 40′ 00′′ N ja põhjalaiuse 15° 15′ 00′′ N vahel; |
| --- | --- |

b)

kaugemal kui 15 meremiili lähtejoontest, põhjalaiuse 15° 40′ 00′′ N ja põhjalaiuse 15° 15′ 00′′ N vahel;

| c) | kaugemal kui 12 meremiili lähtejoontest, põhjalaiuse 15° 15′ 00′′ N ja põhjalaiuse 15° 00′ 00′′ N vahel; |
| --- | --- |

c)

kaugemal kui 12 meremiili lähtejoontest, põhjalaiuse 15° 15′ 00′′ N ja põhjalaiuse 15° 00′ 00′′ N vahel;

| d) | kaugemal kui 8 meremiili lähtejoontest põhjalaiuse 15° 00′ 00′′ N ja põhjalaiuse 14° 32′ 30′′ N vahel; |
| --- | --- |

d)

kaugemal kui 8 meremiili lähtejoontest põhjalaiuse 15° 00′ 00′′ N ja põhjalaiuse 14° 32′ 30′′ N vahel;

| e) | läänepikkusest 017° 30′ 00′′ W läänes, ala, mis jääb põhjalaiuse 14° 32′ 30′′ N ja põhjalaiuse 14° 04′ 00′′ N vahele; |
| --- | --- |

e)

läänepikkusest 017° 30′ 00′′ W läänes, ala, mis jääb põhjalaiuse 14° 32′ 30′′ N ja põhjalaiuse 14° 04′ 00′′ N vahele;

| f) | läänepikkusest 017° 22′ 00′′ W läänes, ala, mis jääb põhjalaiuse 14° 04′ 00′′ N ning Senegali ja Gambia piiri vahele; |
| --- | --- |

f)

läänepikkusest 017° 22′ 00′′ W läänes, ala, mis jääb põhjalaiuse 14° 04′ 00′′ N ning Senegali ja Gambia piiri vahele;

| g) | läänepikkusest 017° 35′ 00′′ W läänes, ala, mis jääb Senegali ja Gambia piiri ning põhjalaiuse 12° 33′ 00′′ N vahele; |
| --- | --- |

g)

läänepikkusest 017° 35′ 00′′ W läänes, ala, mis jääb Senegali ja Gambia piiri ning põhjalaiuse 12° 33′ 00′′ N vahele;

| h) | lõuna pool asimuudist 137°, mis algab punktist P9 (12° 33′ 00′′ N; 017° 35′ 00′′ W) kuni ristumiseni asimuudiga 220°, mis algab Cabo Roxo neemest, et võtta arvesse Senegali ja Guinea-Bissau haldus- ja koostöölepingut. |
| --- | --- |

h)

lõuna pool asimuudist 137°, mis algab punktist P9 (12° 33′ 00′′ N; 017° 35′ 00′′ W) kuni ristumiseni asimuudiga 220°, mis algab Cabo Roxo neemest, et võtta arvesse Senegali ja Guinea-Bissau haldus- ja koostöölepingut.

| (3) | Lubatud püügivahendid |
| --- | --- |

(3)

Lubatud püügivahendid

Tavaline põhjatraalnoot või merluusipüügi traalnoot, mille väikseim võrgusilma suurus on 70 mm. Keelatud on kasutada seadmeid või tehnikat, mis võivad võrgusilmi ummistada või võrgusilmade valikulist läbilaskvust vähendada Võrkude kulumise ja rebenemise vältimiseks on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm. Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud.

| (4) | Kaaspüük (2) |
| --- | --- |

(4)

Kaaspüük (2)

7 % peajalgseid,7 % koorikloomi ja 15 % muid põhjalähedasi kalaliike.

Eespool sätestatud kaaspüügi protsendimäär arvutatakse iga püügikorra lõpus Senegali õigusnormide kohaselt võttes arvesse kogupüüki.

Euroopa Liidu haide kaitse ja haivarude majandamise tegevuskava raames ning kalavarude majandamise piirkondlike organisatsioonide ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames kaitstavate liiki Elasmobranchii kuuluvate kalade, eelkõige pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus), siidhallhai (Carcharhinus falciformis), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), hiidhai (Cetorhinus maximus), heeringahai (Lamna nasus), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus) ingelhai (Squatina squatina), hiid-sarvikrai (Manta birostris) ja haamerhai perekonda kuuluvate liikide (Sphyrnidae) pardal hoidmine, ümberlaadimine, lossimine või müük tervikuna või osadena on keelatud.

Kui liiki Elasmobranchii kuuluvad kalad, kelle pardal hoidmine on keelatud, on püütud juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

| (5) | Lubatud kogupüük/loatasu |
| --- | --- |

(5)

Lubatud kogupüük/loatasu

Lubatud kogupüük:

2 000 tonni aastas

Loatasu:

90 eurot/tonn

Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta ajavahemikul, millal laeval on lubatud kala püüda, võttes aluseks tegeliku püügi sellel ajavahemikul.

Kalapüügiluba antakse 500 euro suuruse ettemaksu alusel, mis arvestatakse hiljem tasu kogusummast maha. Ettemaks tehakse iga kolmekuulise ajavahemiku alguses, mil laeval on õigus kala püüda.

| — | Püügiloaga laevade arv |
| --- | --- |

—

Püügiloaga laevade arv

2 laeva

| — | Kalapüügiõigusega laevade tüüp |
| --- | --- |

—

Kalapüügiõigusega laevade tüüp

põhjapüügitraaler

| — | Senegali või AKV riikide päritolu meremeeste töölevõtmine |
| --- | --- |

—

Senegali või AKV riikide päritolu meremeeste töölevõtmine

20 % meeskonnast

| — | Iga-aastane bioloogilise taastumise aeg |
| --- | --- |

—

Iga-aastane bioloogilise taastumise aeg

1. mai kuni 30. juuni (3)

---

(1)  Vajaduse korral määratakse kalapüügipiirkond kindlaks geograafiliste koordinaatidega, mis tähistavad selle hulknurga tippe, mille piires on kalastamine lubatud. Senegali ametiasutused esitavad osutatud koordinaadid Euroopa Komisjonile enne käesoleva protokolli jõustumist.

(2)  See säte vaadatakse üle ühe aasta möödumisel pärast kohaldamise algust.

(3)  Ühe aasta möödudes protokolli kohaldamisest esitatakse hinnang bioloogilise taastumise aja ja muude tehniliste kaitsemeetmete kohta ning ühise teadusliku töörühma soovituste kohaselt võib neid vajaduse korral kohandada, võttes arvesse varude olukorda.

3a liide

Image

3b liide

Image

Image

3c liide

Image

4. liide

GEOGRAAFILISED KOORDINAADID

Senegali kalapüügipiirkonnad ja piirkonnad, kus kalapüük on keelatud

Senegal esitab Senegali kalapüügipiirkondade ning kalapüügiks ja navigatsiooniks keelatud piirkondade koordinaadid enne käesoleva lepingu jõustumist.

5. liide

VMS-TEATE EDASTAMINE SENEGALILE VMS-TEATE VORMING — ASUKOHATEADE

| Andmeelemendid | Kood | Kohustuslik (K)/Vabatahtlik (V) | Sisu |
| --- | --- | --- | --- |
| Registreerimise algus | SR | K | Süsteemiga seotud andmed, mis märgivad registreerimise algust |
| Saaja | AD | K | Sõnumiga seotud andmed — Saaja-riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Saatja | FR | K | Sõnumiga seotud andmed — Saatja-riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Lipuriik | FS | K | Sõnumiga seotud andmed — Lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Sõnumi liik | TM | K | Sõnumi üksikasjad — Sõnumi liik (ENT, POS, EXI) |
| Raadiokutsung (IRCS) | RC | K | Laevaga seotud andmed — Laeva rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS) |
| Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber | IR | V | Laevaga seotud andmed — Lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number) |
| Pardatähis | XR | K | Laevaga seotud andmed — Laeva küljele kantud number (ISO 8859.1) |
| Laiuskraad | LT | K | Laeva asukohaga seotud andmed — Asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84) |
| Pikkuskraad | LG | K | Laeva asukohaga seotud andmed — Asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DDD.ddd (WGS84) |
| Kurss | CO | K | Laeva sõidusuund 360o skaalal |
| Kiirus | SP | K | Laeva kiirus kümnendiksõlmedes |
| Kuupäev: | DA | K | Laeva asukohaga seotud andmed — Asukohateate registreerimise kuupäev UTC (AAAA.KK.PP) |
| Kellaaeg | TI | K | Laeva asukohaga seotud andmed — Asukohateate registreerimise kellaaeg UTC (TT.MM) |
| Registreerimise lõpp | ER | K | Süsteemi osa, mis märgib registreerimise lõppu |

Andmeelemendid

Kood

Kohustuslik (K)/Vabatahtlik (V)

Sisu

Registreerimise algus

SR

K

Süsteemiga seotud andmed, mis märgivad registreerimise algust

Saaja

AD

K

Sõnumiga seotud andmed — Saaja-riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Saatja

FR

K

Sõnumiga seotud andmed — Saatja-riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Lipuriik

FS

K

Sõnumiga seotud andmed — Lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Sõnumi liik

TM

K

Sõnumi üksikasjad — Sõnumi liik (ENT, POS, EXI)

Raadiokutsung (IRCS)

RC

K

Laevaga seotud andmed — Laeva rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS)

Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber

IR

V

Laevaga seotud andmed — Lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number)

Pardatähis

XR

K

Laevaga seotud andmed — Laeva küljele kantud number (ISO 8859.1)

Laiuskraad

LT

K

Laeva asukohaga seotud andmed — Asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84)

Pikkuskraad

LG

K

Laeva asukohaga seotud andmed — Asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DDD.ddd (WGS84)

Kurss

CO

K

Laeva sõidusuund 360o skaalal

Kiirus

SP

K

Laeva kiirus kümnendiksõlmedes

Kuupäev:

DA

K

Laeva asukohaga seotud andmed — Asukohateate registreerimise kuupäev UTC (AAAA.KK.PP)

Kellaaeg

TI

K

Laeva asukohaga seotud andmed — Asukohateate registreerimise kellaaeg UTC (TT.MM)

Registreerimise lõpp

ER

K

Süsteemi osa, mis märgib registreerimise lõppu

Andmeedastuse struktuur on järgmine:

| | Kasutatavad tähemärgid peavad vastama standardile ISO 8859.1. |
| --- | --- |

Kasutatavad tähemärgid peavad vastama standardile ISO 8859.1.

| | Topeltkaldjoon (//) ja kood „SR” märgivad sõnumi algust. |
| --- | --- |

Topeltkaldjoon (//) ja kood „SR” märgivad sõnumi algust.

| | Iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest; |
| --- | --- |

Iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest;

| | Kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi. |
| --- | --- |

Kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi.

| | ER kood, millele järgneb topeltkaldjoon (//) tähistab sõnumi lõppu. |
| --- | --- |

ER kood, millele järgneb topeltkaldjoon (//) tähistab sõnumi lõppu.

| | Vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada sõnumi alguse ja lõpu vahel. |
| --- | --- |

Vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada sõnumi alguse ja lõpu vahel.

6. liide

PÜÜGIANDMETE ELEKTROONILISE EDASTAMISE SÜSTEEMI (ERS) KASUTUSELEVÕTU JA RAKENDAMISE SUUNISED

1.   Üldsätted

| 1) | Liidu kalalaev peab olema varustatud püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemiga (Electronic Reporting System, edaspidi „ERS”), mis võimaldab registreerida ja edastada laeva püügitegevusega seotud andmeid (edaspidi „ERSi andmed”) kogu selle aja jooksul, mil laev viibib Senegali vetes. |
| --- | --- |

1)

Liidu kalalaev peab olema varustatud püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemiga (Electronic Reporting System, edaspidi „ERS”), mis võimaldab registreerida ja edastada laeva püügitegevusega seotud andmeid (edaspidi „ERSi andmed”) kogu selle aja jooksul, mil laev viibib Senegali vetes.

| 2) | Kui ELi laeval ei ole ERSi või kui laeva ERS ei ole töökorras, ei ole laeval õigus püügitegevuseks Senegali vetesse siseneda. |
| --- | --- |

2)

Kui ELi laeval ei ole ERSi või kui laeva ERS ei ole töökorras, ei ole laeval õigus püügitegevuseks Senegali vetesse siseneda.

| 3) | ERSi andmed edastatakse vastavalt laeva lipuriigi protseduurile, st kõigepealt edastatakse need lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (edaspidi „kalapüügiseirekeskus”), kes annab need automaatselt Senegali kalakaitse- ja püügiseirekeskuse käsutusse. |
| --- | --- |

3)

ERSi andmed edastatakse vastavalt laeva lipuriigi protseduurile, st kõigepealt edastatakse need lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (edaspidi „kalapüügiseirekeskus”), kes annab need automaatselt Senegali kalakaitse- ja püügiseirekeskuse käsutusse.

| 4) | Lipuliikmesriik ja Senegal tagavad, et kummagi riigi kalapüügiseirekeskus on varustatud elektrooniliste seadmete ja tarkvaradega, mis on vajalikud ERSi andmete automaatseks edastuseks XML-vormingus ning et neil on andmete säilitamise kord, mis võimaldab registreerida ja säilitada ERSi andmeid arvutis loetavas vormingus vähemalt kolme (3) aasta jooksul. |
| --- | --- |

4)

Lipuliikmesriik ja Senegal tagavad, et kummagi riigi kalapüügiseirekeskus on varustatud elektrooniliste seadmete ja tarkvaradega, mis on vajalikud ERSi andmete automaatseks edastuseks XML-vormingus ning et neil on andmete säilitamise kord, mis võimaldab registreerida ja säilitada ERSi andmeid arvutis loetavas vormingus vähemalt kolme (3) aasta jooksul.

| 5) | ERSi andmete edastamiseks kasutatakse elektroonilisi sidekanaleid, mida ELi nimel haldab Euroopa Komisjon ja mis on identifitseeritavad kui kiiredastuskanalid (DEH -Data Exchange Highway). |
| --- | --- |

5)

ERSi andmete edastamiseks kasutatakse elektroonilisi sidekanaleid, mida ELi nimel haldab Euroopa Komisjon ja mis on identifitseeritavad kui kiiredastuskanalid (DEH -Data Exchange Highway).

| 6) | Lipuriik ja Senegal määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kelle ülesanne on olla kontaktisikuks.






  a) | ERSi korrespondent määratakse vähemalt kuueks (6) kuuks. |
| --- | --- | --- |

6)

Lipuriik ja Senegal määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kelle ülesanne on olla kontaktisikuks.

a)

ERSi korrespondent määratakse vähemalt kuueks (6) kuuks.

| b) | Enne ERSi esmakordset kasutuselevõtmist, teatavad lipuriigi ja Senegali kalapüügiseirekeskused teineteisele oma ERSi korrespondendi andmed (nimi, aadress, telefon, teleks, e-post). |
| --- | --- |

b)

Enne ERSi esmakordset kasutuselevõtmist, teatavad lipuriigi ja Senegali kalapüügiseirekeskused teineteisele oma ERSi korrespondendi andmed (nimi, aadress, telefon, teleks, e-post).

| c) | ERSi korrespondendi andmete igast muudatusest tuleb viivitamata teatada. |
| --- | --- |

c)

ERSi korrespondendi andmete igast muudatusest tuleb viivitamata teatada.

2.   ERSi andmete koostamine ja edastamine

| 1) | Liidu kalalaev peab:






  a) | edastama iga päev iga Senegali vetes viibitud päeva ERSi andmed; |
| --- | --- | --- |

1)

Liidu kalalaev peab:

a)

edastama iga päev iga Senegali vetes viibitud päeva ERSi andmed;

| b) | registreerima iga püügioperatsiooni käigus püütud ja pardal olevad kogused liikide kaupa, tuues välja nii sihtliigi, kaaspüügi kui ka vette tagasi lastud kogused; |
| --- | --- |

b)

registreerima iga püügioperatsiooni käigus püütud ja pardal olevad kogused liikide kaupa, tuues välja nii sihtliigi, kaaspüügi kui ka vette tagasi lastud kogused;

| c) | registreerima iga Senegali väljastatud kalapüügiloal kirjas oleva liigi puhul ka nullpüügi; |
| --- | --- |

c)

registreerima iga Senegali väljastatud kalapüügiloal kirjas oleva liigi puhul ka nullpüügi;

| d) | identifitseerima iga liigi FAO kolmetähelise koodi järgi; |
| --- | --- |

d)

identifitseerima iga liigi FAO kolmetähelise koodi järgi;

| e) | esitama kogused eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; |
| --- | --- |

e)

esitama kogused eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

| f) | registreerima ERSi andmetesse lossitavad ja/või ümberlaaditavad kogused liikide kaupa; |
| --- | --- |

f)

registreerima ERSi andmetesse lossitavad ja/või ümberlaaditavad kogused liikide kaupa;

| g) | registreerima iga Senegali vetesse sisenemise (sõnum „COE”) ja vetest lahkumise (sõnum „COX”) korral ERSi andmetesse erisõnumi, milles on esitatud iga Senegali väljastatud kalapüügiloal kirjas oleva liigi kogus pardal vetesse sisenemise või vetest lahkumise hetkel; |
| --- | --- |

g)

registreerima iga Senegali vetesse sisenemise (sõnum „COE”) ja vetest lahkumise (sõnum „COX”) korral ERSi andmetesse erisõnumi, milles on esitatud iga Senegali väljastatud kalapüügiloal kirjas oleva liigi kogus pardal vetesse sisenemise või vetest lahkumise hetkel;

| h) | edastama iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ERSi andmed lõike 1 punktis 4 osutatud vormingus. |
| --- | --- |

h)

edastama iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ERSi andmed lõike 1 punktis 4 osutatud vormingus.

| 2) | Registreeritud ja edastatud ERSi andmete täpsuse eest vastutab kapten. |
| --- | --- |

2)

Registreeritud ja edastatud ERSi andmete täpsuse eest vastutab kapten.

| 3) | Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab ERSi andmed automaatselt ja viivitamata Senegali kalapüügiseirekeskusele. |
| --- | --- |

3)

Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab ERSi andmed automaatselt ja viivitamata Senegali kalapüügiseirekeskusele.

| 4) | Senegali kalapüügiseirekeskus kinnitab ERSi andmete kättesaamist sõnumiga vastates ja käsitleb kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalsetena. |
| --- | --- |

4)

Senegali kalapüügiseirekeskus kinnitab ERSi andmete kättesaamist sõnumiga vastates ja käsitleb kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalsetena.

3.   Rike laeva pardal olevas ERSIS ja/või ERSi andmete edastamises laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel

| 1) | Lipuriik teavitab kaptenit ja/või nende lipu all sõitva laeva omanikku või tema esindajat viivitamata laeva pardale paigaldatud ERSi mis tahes tehnilisest rikkest või sellest, et ERSi andmete edastamine laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel ei toimi. |
| --- | --- |

1)

Lipuriik teavitab kaptenit ja/või nende lipu all sõitva laeva omanikku või tema esindajat viivitamata laeva pardale paigaldatud ERSi mis tahes tehnilisest rikkest või sellest, et ERSi andmete edastamine laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel ei toimi.

| 2) | Lipuriik teavitab Senegali avastatud rikkest ja selle parandamiseks võetud meetmetest. |
| --- | --- |

2)

Lipuriik teavitab Senegali avastatud rikkest ja selle parandamiseks võetud meetmetest.

| 3) | Laeva pardal oleva ERSi rikke puhul tagab kapten ja/või laevaomanik ERSi parandamise või väljavahetamise 10 päeva jooksul. Kui laev peatub selle 10 päeva jooksul sadamas, saab ta oma püügitegevust Senegali vetes alustada uuesti alles pärast seda, kui ERS on jälle täielikult korras, välja arvatud Senegali väljastatud eriloa puhul.






  a) | Pärast ERSi riket võib kalalaev sadamast lahkuda üksnes pärast seda, kui tema ERS on lipuriigi ning Senegali vajadusi rahuldavalt uuesti töökorras või |
| --- | --- | --- |

3)

Laeva pardal oleva ERSi rikke puhul tagab kapten ja/või laevaomanik ERSi parandamise või väljavahetamise 10 päeva jooksul. Kui laev peatub selle 10 päeva jooksul sadamas, saab ta oma püügitegevust Senegali vetes alustada uuesti alles pärast seda, kui ERS on jälle täielikult korras, välja arvatud Senegali väljastatud eriloa puhul.

a)

Pärast ERSi riket võib kalalaev sadamast lahkuda üksnes pärast seda, kui tema ERS on lipuriigi ning Senegali vajadusi rahuldavalt uuesti töökorras või

| b) | kui ta saab lipuriigilt vastava loa. Viimati osutatud juhul teavitab lipuriik Senegali oma otsusest enne laeva lahkumist. |
| --- | --- |

b)

kui ta saab lipuriigilt vastava loa. Viimati osutatud juhul teavitab lipuriik Senegali oma otsusest enne laeva lahkumist.

| 4) | Iga rikkis ERSiga Senegali vetes kala püüdev ELi laev edastab iga päev enne kella 23.59 (UTC) oma lipuriigi kalapüügiseirekeskusele kõik ERSi mingi muu toimiva elektroonilise sidekanali abil, millele Senegali kalapüügiseirekeskusel on juurdepääs. |
| --- | --- |

4)

Iga rikkis ERSiga Senegali vetes kala püüdev ELi laev edastab iga päev enne kella 23.59 (UTC) oma lipuriigi kalapüügiseirekeskusele kõik ERSi mingi muu toimiva elektroonilise sidekanali abil, millele Senegali kalapüügiseirekeskusel on juurdepääs.

| 5) | ERSi andmed, mida ei ole võimalik Senegalile ERSi abil edastada süsteemi rikke tõttu, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus Senegali kalapüügiseirekeskusele mõnel muul vastastikku sobival elektroonilisel viisil. Sellist alternatiivset edastamist loetakse esmatähtsaks, kuna tavapäraselt kohaldatavaid edastamistähtaegu ei ole võimalik järgida. |
| --- | --- |

5)

ERSi andmed, mida ei ole võimalik Senegalile ERSi abil edastada süsteemi rikke tõttu, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus Senegali kalapüügiseirekeskusele mõnel muul vastastikku sobival elektroonilisel viisil. Sellist alternatiivset edastamist loetakse esmatähtsaks, kuna tavapäraselt kohaldatavaid edastamistähtaegu ei ole võimalik järgida.

| 6) | Kui Senegali kalapüügiseirekeskus ei ole saanud ERSi kolme üksteisele järgneva päeva jooksul, võib Senegal anda laevale juhised pöörduda asja uurimiseks viivitamata Senegali määratud sadamasse. |
| --- | --- |

6)

Kui Senegali kalapüügiseirekeskus ei ole saanud ERSi kolme üksteisele järgneva päeva jooksul, võib Senegal anda laevale juhised pöörduda asja uurimiseks viivitamata Senegali määratud sadamasse.

4.   Kalapüügiseirekeskuse rike — Senegali kalapüügiseirekeskus ei saa ersi andmeid kätte

| 1) | Kui kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid kätte, teavitab tema ERSi korrespondent sellest viivitamata teise kalapüügiseirekeskuse ERSi korrespondenti, tehes vajaduse korral koostööd, et probleemile lahendus leida. |
| --- | --- |

1)

Kui kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid kätte, teavitab tema ERSi korrespondent sellest viivitamata teise kalapüügiseirekeskuse ERSi korrespondenti, tehes vajaduse korral koostööd, et probleemile lahendus leida.

| 2) | Enne ERSi kasutuselevõttu lepivad lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Senegali kalapüügiseirekeskus kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete puhul kasutada, sidevahenditega seotud mis tahes muudatustes teavitavad mõlemad kalapüügiseirekeskused teineteist viivitamata. |
| --- | --- |

2)

Enne ERSi kasutuselevõttu lepivad lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Senegali kalapüügiseirekeskus kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete puhul kasutada, sidevahenditega seotud mis tahes muudatustes teavitavad mõlemad kalapüügiseirekeskused teineteist viivitamata.

| 3) | Kui Senegali kalapüügiseirekeskus teatab, et ei ole ERSi andmeid kätte saanud, selgitab lipuriigi kalapüügiseirekeskus välja probleemi põhjuse ja võtab asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus teavitab Senegali kalapüügiseirekeskust ja ELi võetud meetmete tulemustest 24 tunni jooksul pärast rikke avastamist. |
| --- | --- |

3)

Kui Senegali kalapüügiseirekeskus teatab, et ei ole ERSi andmeid kätte saanud, selgitab lipuriigi kalapüügiseirekeskus välja probleemi põhjuse ja võtab asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus teavitab Senegali kalapüügiseirekeskust ja ELi võetud meetmete tulemustest 24 tunni jooksul pärast rikke avastamist.

| 4) | Kui probleemi lahendamiseks kulub rohkem kui 24 tundi, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus viivitamata puuduolevad ERSi andmed Senegali kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks ühte punkti 5 lõikes 3osutatud alternatiivset elektroonilist viisi. |
| --- | --- |

4)

Kui probleemi lahendamiseks kulub rohkem kui 24 tundi, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus viivitamata puuduolevad ERSi andmed Senegali kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks ühte punkti 5 lõikes 3osutatud alternatiivset elektroonilist viisi.

| 5) | Senegal teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi, et ELi laevad ei edasta ERSi andmeid Senegali kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid et tegemist on rikkega ühes kontrollikeskuses. |
| --- | --- |

5)

Senegal teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi, et ELi laevad ei edasta ERSi andmeid Senegali kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid et tegemist on rikkega ühes kontrollikeskuses.

5.   Kalapüügiseirekeskuse hooldus

| 1) | Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava) ja sellest, mis võib mõjutada ERSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne tegevust, osutades võimaluse korral hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik. |
| --- | --- |

1)

Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava) ja sellest, mis võib mõjutada ERSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne tegevust, osutades võimaluse korral hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik.

| 2) | Hoolduse kestel võib süsteemi uuesti töökorda seadmisel tekkida ERSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Asjaomased ERSi andmed tehakse kättesaadavaks vahetult pärast hooldustööde lõppu. |
| --- | --- |

2)

Hoolduse kestel võib süsteemi uuesti töökorda seadmisel tekkida ERSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Asjaomased ERSi andmed tehakse kättesaadavaks vahetult pärast hooldustööde lõppu.

| 3) | Kui hooldustööd kestavad üle 24 tunni, edastatakse ERSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks ühte punkti 5 lõikes 3 osutatud alternatiivset elektroonilist viisi. |
| --- | --- |

3)

Kui hooldustööd kestavad üle 24 tunni, edastatakse ERSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks ühte punkti 5 lõikes 3 osutatud alternatiivset elektroonilist viisi.

| 4) | Senegal teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi, et ELi laevad ei edasta ERSi andmeid Senegali kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid et tegemist on hooldustöödega ühes kalapüügiseirekeskuses. |
| --- | --- |

4)

Senegal teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi, et ELi laevad ei edasta ERSi andmeid Senegali kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid et tegemist on hooldustöödega ühes kalapüügiseirekeskuses.

7. liide

SENEGALI KONTAKTANDMED

1.   Merekalanduse amet (Direction des Pêches Maritimes — DPM)

| Aadress: Place du Tirailleur, 1 rue Joris, BP 289 Dakar |
| --- |
| E-post: infos@dpm.sn; cjpmanel@gmail.com |
| Telefon: + 221 338230137 |
| Faks: + 221 338214758 |

Aadress: Place du Tirailleur, 1 rue Joris, BP 289 Dakar

E-post: infos@dpm.sn; cjpmanel@gmail.com

Telefon: + 221 338230137

Faks: + 221 338214758

2.   Kalapüügiloa taotluse vorm

| Aadress: Place du Tirailleur, 1 rue Joris, BP 289 Dakar |
| --- |
| E-post: infos@dpm.sn; cjpmanel@gmail.com |
| Telefon: + 221 338230137 |
| Faks: + 221 338214758 |

Aadress: Place du Tirailleur, 1 rue Joris, BP 289 Dakar

E-post: infos@dpm.sn; cjpmanel@gmail.com

Telefon: + 221 338230137

Faks: + 221 338214758

3.   Kalakaitse- ja püügiseirekeskus (Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches -DPSP) ning sisenemisest ja väljumisest teatamine

Kalapüügiseirekeskuse nimi (kutsung): Papa Sierra

Raadio:

| | VHF: F1 kanal 16; F2 kanal 71 |
| --- | --- |

VHF: F1 kanal 16; F2 kanal 71

| | HF: F1 5,283 MHZ; F2 7,3495 MHZ |
| --- | --- |

HF: F1 5,283 MHZ; F2 7,3495 MHZ

Aadress:

E-post: crrsdpsp@gmail.com

E-post (täiendav): surpeche@hotmail.com

Telefon: + 221 338602465

Faks: + 221 338603119

4.   Teadusasutus (Centre de Recherche Océanographique de Dakar Thiaroye — CRODT)

| Aadress: Pôle de Recherches de Hann Sis au Laboratoire National d'Elevage et de Recherches vétérinaires (PRH/LNERV) |
| --- |
| BP 2241 Dakar |
| E-post: massal.fall@gmail.com |
| Telefon: + 221 773339289/776483936 |
| Faks: + 221 338328265 |

Aadress: Pôle de Recherches de Hann Sis au Laboratoire National d'Elevage et de Recherches vétérinaires (PRH/LNERV)

BP 2241 Dakar

E-post: massal.fall@gmail.com

Telefon: + 221 773339289/776483936

Faks: + 221 338328265

---

MÄÄRUSED

| 23.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/41 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/41

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1118/2014,

8. oktoober 2014,

kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu ja selle rakendamisprotokolli alusel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit ja Senegali Vabariik pidasid läbirääkimisi säästva kalanduse partnerluslepingu (edaspidi „leping”) ja selle rakendamisprotokolli (edaspidi „protokoll”) üle, millega nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Senegali Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit ja Senegali Vabariik pidasid läbirääkimisi säästva kalanduse partnerluslepingu (edaspidi „leping”) ja selle rakendamisprotokolli (edaspidi „protokoll”) üle, millega nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Senegali Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.

| (2) | Nõukogu võttis 8. oktoobril 2014 vastu otsuse 2014/733/EL Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu ja selle rakendamisprotokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta (1). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 8. oktoobril 2014 vastu otsuse 2014/733/EL Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu ja selle rakendamisprotokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta (1).

| (3) | Tuleks määrata kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel nii protokolli ajutise kohaldamise ajal kui ka protokolli kehtivusaja jooksul tervikuna. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks määrata kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel nii protokolli ajutise kohaldamise ajal kui ka protokolli kehtivusaja jooksul tervikuna.

| (4) | Kui nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008 (2) kohaselt selgub, et liidule protokolli kohaselt jaotatud kalapüügivõimalusi ei ole täielikult kasutatud, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike. Kui vastust ei esitata nõukogu määratud tähtaja jooksul, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase liikmesriigi laevad ei kasuta kõnealusel perioodil oma kalapüügivõimalusi täielikult. Kõnealune tähtaeg tuleks kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(4)

Kui nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008 (2) kohaselt selgub, et liidule protokolli kohaselt jaotatud kalapüügivõimalusi ei ole täielikult kasutatud, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike. Kui vastust ei esitata nõukogu määratud tähtaja jooksul, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase liikmesriigi laevad ei kasuta kõnealusel perioodil oma kalapüügivõimalusi täielikult. Kõnealune tähtaeg tuleks kindlaks määrata.

| (5) | Selleks et liidu laevad saaksid kalapüügitegevust jätkata, on protokolliga ette nähtud, et kumbki lepinguosaline kohaldab seda ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast. Seega tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama alates protokolli allkirjastamise kuupäevast, |
| --- | --- |

(5)

Selleks et liidu laevad saaksid kalapüügitegevust jätkata, on protokolliga ette nähtud, et kumbki lepinguosaline kohaldab seda ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast. Seega tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama alates protokolli allkirjastamise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Protokolliga ette nähtud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:

| a) | tuunipüügiseinerid:






  Hispaania | 16 laeva |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 12 laeva |

a)

tuunipüügiseinerid:

Hispaania

16 laeva

Prantsusmaa

12 laeva

| b) | ritvõngelaevad:






  Hispaania | 7 laeva |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 1 laev |

b)

ritvõngelaevad:

Hispaania

7 laeva

Prantsusmaa

1 laev

| c) | traalerid:






  Hispaania | 2 laeva |
| --- | --- | --- |

c)

traalerid:

Hispaania

2 laeva

2.   Määruse (EÜ) nr 1006/2008 kohaldamine ei piira partnerluslepingu kohaldamist.

3.   Kui lõikes 1 osutatud liikmesriikide kalapüügilubade taotlused ei hõlma kõiki neile protokolliga sätestatud püügivõimalusi, võtab komisjon määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 kohaselt arvesse mis tahes muu liikmesriigi püügiloataotlust.

4.   Määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõikes 1 osutatud tähtaeg, mille jooksul peavad liikmesriigid kinnitama, et nad ei kasuta lepingu alusel jaotatud kalapüügivõimalusi täielikult, on kümme tööpäeva arvestatuna kuupäevast, millal komisjon teatab neile, et kalapüügivõimalused ei ole ammendatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates protokolli allkirjastamise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 8. oktoober 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LUPI

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1006/2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele ja millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 1627/94 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 3317/94 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 33).

2

---

| 23.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/43 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/43

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1119/2014,

16. oktoober 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 III lisa seoses bensalkooniumkloriidi ja didetsüüldimetüülammooniumkloriidi jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a ja artikli 16 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Seni ei ole bensalkooniumkloriidi ja didetsüüldimetüülammooniumkloriidi kohta kehtestatud jääkide maksimaalset piirnormi ning nimetatud aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Seni ei ole bensalkooniumkloriidi ja didetsüüldimetüülammooniumkloriidi kohta kehtestatud jääkide maksimaalset piirnormi ning nimetatud aineid ei ole kantud määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse.

| (2) | Bensalkooniumkloriid ei ole vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 (2) taimekaitsevahendites kasutamiseks lubatud toimeaine. Didetsüüldimetüülammooniumkloriid kiideti heaks dekoratiivkultuuride jaoks ettenähtud taimekaitsevahendite toimeainena, kuid kõik didetsüüldimetüülammooniumkloriidi sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks antud load on pärast heakskiidu tühistamist kehtetuks tunnistatud (3). Mõlemat ainet kasutatakse biotsiidina desinfitseerimiseks. Selline kasutusviis võib tekitada toidus avastatavaid jääke. |
| --- | --- |

(2)

Bensalkooniumkloriid ei ole vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 (2) taimekaitsevahendites kasutamiseks lubatud toimeaine. Didetsüüldimetüülammooniumkloriid kiideti heaks dekoratiivkultuuride jaoks ettenähtud taimekaitsevahendite toimeainena, kuid kõik didetsüüldimetüülammooniumkloriidi sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks antud load on pärast heakskiidu tühistamist kehtetuks tunnistatud (3). Mõlemat ainet kasutatakse biotsiidina desinfitseerimiseks. Selline kasutusviis võib tekitada toidus avastatavaid jääke.

| (3) | Komisjon on saanud liikmesriikidelt ja ettevõtjatelt andmeid, mis näitavad, et bensalkooniumkloriid ja didetsüüldimetüülammooniumkloriid esinevad teatavates toodetes või nende pinnal jääkidena kogustes, mis on suuremad kui määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud jääkide piirnorm 0,01 mg/kg. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on saanud liikmesriikidelt ja ettevõtjatelt andmeid, mis näitavad, et bensalkooniumkloriid ja didetsüüldimetüülammooniumkloriid esinevad teatavates toodetes või nende pinnal jääkidena kogustes, mis on suuremad kui määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud jääkide piirnorm 0,01 mg/kg.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) kogus 2012. ja 2013. aastal seireandmeid, et uurida bensalkooniumkloriidi ja didetsüüldimetüülammooniumkloriidi jääkide esinemist toidus. Liikmesriikide ja toidukäitlejate esitatud andmete kohaselt varieerub nimetatud ainete kogus sõltuvalt nende päritolust ja tootest, kuid sageli ületab see vaikimisi ettenähtud jääkide piirnormi 0,01 mg/kg. Need andmed tõendavad, et bensalkooniumkloriidi ja didetsüüldimetüülammooniumkloriidi esinemine teatavates toodetes või nende pinnal on vältimatu. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) kogus 2012. ja 2013. aastal seireandmeid, et uurida bensalkooniumkloriidi ja didetsüüldimetüülammooniumkloriidi jääkide esinemist toidus. Liikmesriikide ja toidukäitlejate esitatud andmete kohaselt varieerub nimetatud ainete kogus sõltuvalt nende päritolust ja tootest, kuid sageli ületab see vaikimisi ettenähtud jääkide piirnormi 0,01 mg/kg. Need andmed tõendavad, et bensalkooniumkloriidi ja didetsüüldimetüülammooniumkloriidi esinemine teatavates toodetes või nende pinnal on vältimatu.

| (5) | Toiduohutusamet esitas tehnilise aruande (4) kogutud andmete statistilise hindamise kohta. Toiduohutusamet hindas, kas komisjoni talituste kavandatud ajutiste jääkide piirnormidega tagatakse tarbijate piisav kaitse seoses nende võimaliku jääkidega kokkupuutega, mis on tingitud nende ainete kasutamisest biotsiidides, ning esitas põhjendatud arvamuse kavandatud jääkide piirnormide kohta (5). Toiduohutusamet edastas aruande ja arvamuse komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi need üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet esitas tehnilise aruande (4) kogutud andmete statistilise hindamise kohta. Toiduohutusamet hindas, kas komisjoni talituste kavandatud ajutiste jääkide piirnormidega tagatakse tarbijate piisav kaitse seoses nende võimaliku jääkidega kokkupuutega, mis on tingitud nende ainete kasutamisest biotsiidides, ning esitas põhjendatud arvamuse kavandatud jääkide piirnormide kohta (5). Toiduohutusamet edastas aruande ja arvamuse komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi need üldsusele kättesaadavaks.

| (6) | Toiduohutusamet jõudis oma põhjendatud arvamuses järeldusele, et kuigi riskihindamist mõjutab kättesaadava teabe piiratusest tingitud ebaselgus, kaitstakse kavandatavate ajutiste jääkide piirnormidega tarbijaid eeldatavasti piisavalt. Toiduohutusamet võttis arvesse Saksamaa asutuse Bundesinstitut für Risikobewertung (BfR) (6)
   (7) tehtud bensalkooniumkloriidi ja didetsüüldimetüülammooniumkloriidi tervisemõju hinnangut. Ei tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuste ainetega kõikide neid sisaldada võivate toiduainete tarbimise kaudu ega ka lühiajalisel kokkupuutel asjaomaste põllukultuuride äärmusliku tarbimise korral ei ilmnenud ohtu ületada lubatud päevast tarbimiskogust või akuutset standarddoosi. Toiduohutusamet tegi ettepaneku bensalkooniumkloriidi jäägi määratluse muutmiseks. |
| --- | --- |

(6)

Toiduohutusamet jõudis oma põhjendatud arvamuses järeldusele, et kuigi riskihindamist mõjutab kättesaadava teabe piiratusest tingitud ebaselgus, kaitstakse kavandatavate ajutiste jääkide piirnormidega tarbijaid eeldatavasti piisavalt. Toiduohutusamet võttis arvesse Saksamaa asutuse Bundesinstitut für Risikobewertung (BfR) (6)
   (7) tehtud bensalkooniumkloriidi ja didetsüüldimetüülammooniumkloriidi tervisemõju hinnangut. Ei tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuste ainetega kõikide neid sisaldada võivate toiduainete tarbimise kaudu ega ka lühiajalisel kokkupuutel asjaomaste põllukultuuride äärmusliku tarbimise korral ei ilmnenud ohtu ületada lubatud päevast tarbimiskogust või akuutset standarddoosi. Toiduohutusamet tegi ettepaneku bensalkooniumkloriidi jäägi määratluse muutmiseks.

| (7) | Bensalkooniumkloriidi ja didetsüüldimetüülammooniumkloriidi puhul on asjakohane kehtestada ajutised jääkide piirnormid, mis põhinevad olemasolevatel seireandmetel ja toiduohutusameti põhjendatud arvamusel. Kõnealused ajutised jääkide piirnormid tuleks viie aasta jooksul üle vaadata, et hinnata uusi andmeid ja teavet, mis muutub kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(7)

Bensalkooniumkloriidi ja didetsüüldimetüülammooniumkloriidi puhul on asjakohane kehtestada ajutised jääkide piirnormid, mis põhinevad olemasolevatel seireandmetel ja toiduohutusameti põhjendatud arvamusel. Kõnealused ajutised jääkide piirnormid tuleks viie aasta jooksul üle vaadata, et hinnata uusi andmeid ja teavet, mis muutub kättesaadavaks.

| (8) | Tuginedes toiduohutusameti põhjendatud arvamusele ja võttes arvesse asjakohaseid tegureid, on jääkide piirnormide asjakohased muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõikega 2. |
| --- | --- |

(8)

Tuginedes toiduohutusameti põhjendatud arvamusele ja võttes arvesse asjakohaseid tegureid, on jääkide piirnormide asjakohased muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõikega 2.

| (9) | Määrust (EÜ) nr 396/2005 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Määrust (EÜ) nr 396/2005 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 396/2005 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2009, 21. oktoober 2009, taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 175/2013, 27. veebruar 2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine didetsüüldimetüülammooniumkloriidi heakskiidu tagasivõtmisega (ELT L 56, 28.2.2013, lk 4).

3

(4)  Euroopa Toiduohutusamet: Evaluation of monitoring data on residues of didecyldimethylammonium chloride (DDAC) and benzalkonium chloride (BAC) („Bensalkooniumkloriidi ja didetsüüldimetüülammooniumkloriidi jääkide seireandmete hindamine”). EFSA supporting publication 2013:EN-483, 30 lk

4

(5)  Euroopa Toiduohutusamet: Reasoned opinion on the dietary risk assessment for proposed temporary maximum residue levels (MRLs) of didecyldimethylammonium chloride (DDAC) and benzalkonium chloride (BAC) („Põhjendatud arvamus seoses ettepanekuga kehtestada ajutised piirnormid bensalkooniumkloriidi ja didetsüüldimetüülammooniumkloriidi jääkide kohta, lähtudes toidu kaudu omastamisega kaasnevast ohust”). EFSA Journal 2014; 12(4):3675, [23 lk]

5

EFSA Journal

(6)  Bundesinstitut für Risikobewertung: Gesundheitliche Bewertung der Rückstände von Didecyldimethylammoniumchlorid (DDAC) in Lebensmitteln („Toidus sisalduvate didetsüüldimetüülammooniumkloriidi jääkide tervisemõju hindamine”). BfRi arvamus nr 027/2012, 9. juuli 2012, mida on muudetud 21. jaanuaril 2013, 16 lk

6

(7)  Bundesinstitut für Risikobewertung: Health assessment of benzalkonium chloride residues in food („Toidus sisalduvate bensalkooniumkloriidi jääkide tervisemõju hindamine”). BfRi arvamus nr 032/2012, 13. juuli 2012, 14 lk

7

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 396/2005 III lisa muudetakse järgmiselt.

A osas lisatakse järgmised veerud bensalkooniumkloriidi ja didetsüüldimetüülammooniumkloriidi kohta:

„Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

| Koodnumber | Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (1) | Bensalkooniumkloriid (selliste alküülbensüüldimetüülammooniumkloriidide segu, mille alküülahelate pikkus on C8, C10, C12, C14, C16 ja C18) | Didetsüüldimetüülammooniumkloriid (selliste alküülitud kvaternaarsete ammooniumsoolade segu, mille alküülahelate pikkus on C8, C10 ja C12) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0100000 | 1. | VÄRSKED VÕI KÜLMUTATUD PUUVILJAD; PÄHKLID |

Koodnumber

Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (1)

Bensalkooniumkloriid (selliste alküülbensüüldimetüülammooniumkloriidide segu, mille alküülahelate pikkus on C8, C10, C12, C14, C16 ja C18)

Didetsüüldimetüülammooniumkloriid (selliste alküülitud kvaternaarsete ammooniumsoolade segu, mille alküülahelate pikkus on C8, C10 ja C12)

0100000

1.

0,1 (+)

0,1 (+)

0110000

| i) | Tsitrusviljad |
| --- | --- |

i)

0110010

Greibid (shaddock'id, pomelod, sweetie'd, tangelod (v.a minneolad), uglid ja muud hübriidid)

0110020

Apelsinid (bergamotid, pomerantsid, chinotto'd ja muud hübriidid)

0110030

Sidrunid (sukaadisidrunid, sidrunid, budakämblad (Citrus medica var. sarcodactylis))

0110040

Laimid

0110050

Mandariinid (klementiinid, tangeriinid, minneolad ja muud hübriidid tangorid (Citrus reticulata × sinensis))

0110990

Muud

0120000

| ii) | Pähklipuu viljad |
| --- | --- |

ii)

0120010

Mandlid

0120020

Brasiilia pähklid

0120030

India pähklid

0120040

Kastanid

0120050

Kookospähklid

0120060

Sarapuupähklid (filbertpähklid)

0120070

Makadaamiapähklid

0120080

Pekanipähklid

0120090

Piiniapähklid

0120100

Pistaatsiapähklid

0120110

Kreeka pähklid

0120990

Muud

0130000

| iii) | Õunviljad |
| --- | --- |

iii)

0130010

Õunad (paradiisiõunad)

0130020

Pirnid (liiv-pirnid)

0130030

Küdooniad

0130040

Astelpihlakad

0130050

Nisperod

0130990

Muud

0140000

| iv) | Luuviljad |
| --- | --- |

iv)

0140010

Aprikoosid

0140020

Kirsid (maguskirsid, hapukirsid)

0140030

Virsikud (nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

0140040

Ploomid (kreegid, renkloodid, mirabellid, laukaploomid, punased datlid/hiina datlid/jujuubid (Ziziphus zizyphus))

0140990

Muud

0150000

| v) | Marjad ja väikesed puuviljad |
| --- | --- |

v)

0151000

| a) | Laua- ja veiniviinamarjad |
| --- | --- |

a)

0151010

Lauaviinamarjad

0151020

Veiniviinamarjad

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

0153010

Pamplid

0153020

Põldmurakad (loganvamplid, teivamplid, boisenvamplid ja muud perekonna Rubus hübriidid)

0153030

Vaarikad (punakarvased vaarikad, mesimurakad (Rubus arcticus), hübriidvaarikad (Rubus arcticus × Rubus idaeus))

0153990

Muud

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

0154010

Mustikad (harilikud mustikad)

0154020

Jõhvikad (pohlad/mustikpohlad (V. vitis-idaea))

0154030

Sõstrad (punased, mustad ja valged)

0154040

Karusmarjad (sealhulgas hübriidid muude perekonna Ribes liikidega)

0154050

Kibuvitsamarjad

0154060

Mooruspuumarjad (maasikapuu viljad)

0154070

Õun-viirpuu marjad (teravahambulise aktiniidia viljad (Actinidia arguta))

0154080

Musta leedri marjad (musta aroonia, pihlaka, türnpuu, viirpuu, toompihlaka ja muude puude marjad)

0154990

Muud

0160000

| vi) | Muud viljad |
| --- | --- |

vi)

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

0161010

Datlid

0161020

Viigimarjad

0161030

Lauaoliivid

0161040

Kinkanid (jaapani kinkanid, harilikud kinkanid, limkvaadid (Citrus aurantifolia × Fortunella spp.))

0161050

Tähtviljad (Bilimbid)

0161060

Kakiploomid

0161070

Nelgipuu viljad (jaava õunad, pomerakid, jambu-nelgipuu viljad, brasiilia kirsid, pitanga/surinami kirsid (grumichama, Eugenia uniflora))

0161990

Muud

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

0162010

Kiivid

0162020

Hiina litšipuu viljad (pulasanid, rambutanid, longanid, mangosteenid, aed-lansapuu viljad, söödav salakpalm)

0162030

Granadillid

0162040

Suureviljalise viigikaktuse viljad

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0162060

Virgiinia persimonid (Diospyros digyna viljad, Casimiroa edulise viljad, rohelise marmelaadipuu viljad, Pouteria campechiana viljad, magusa marmelaadipuu viljad)

0162990

Muud

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokaadod

0163020

Banaanid (kääbusbanaanid, jahubanaanid, bananiitod)

0163030

Mangod

0163040

Papaiad

0163050

Granaatõunad

0163060

Suhkruannoonad (võrkannoonad, kaneelannoonad, Annona diversifolia viljad ja muud keskmise suurusega annoonad)

0163070

Guajaavid (draakoniviljad/pitaiad (Hylocereus undatus))

0163080

Ananassid

0163090

Hõlmise leivapuu viljad (erilehise leivapuu viljad (jakad))

0163100

Durianid

0163110

Oga-annoonad

0163990

Muud

0200000

| 2. | VÄRSKED VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

2.

0,1 (+)

0,1 (+)

0210000

| i) | Juur- ja mugulköögiviljad |
| --- | --- |

i)

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

0212000

| b) | Troopilised juur- ja mugulköögiviljad |
| --- | --- |

b)

0212010

Kassaavad (tarod/jaapani tarod, malanga kollavõhud)

0212020

Bataadid

0212030

Jamsilised (ameerika muguload, mehhiko jamss)

0212040

Roogmaranta

0212990

Muud

0213000

| c) | Muud juur- ja mugulköögiviljad, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

0213010

Söögipeet

0213020

Porgand

0213030

Juurseller

0213040

Mädarõigas (kikkaputke, leeskputke, emajuure juur)

0213050

Maapirn (mugul-nõianõges)

0213060

Pastinaak

0213070

Juurpetersell

0213080

Redis (mustrõigas, jaapani redis, väike redis ja muud sellised sordid, söödav lõikhein (Cyperus esculentus))

0213090

Aed-piimjuur (mustjuur, hispaania aed-piimjuur, suur takjas)

0213100

Kaalikas

0213110

Naeris

0213990

Muud

0220000

| ii) | Sibulköögiviljad |
| --- | --- |

ii)

0220010

Küüslauk

0220020

Sibul (muud sibulad, hõbesibul)

0220030

Pesasibul

0220040

Talisibul (muud rohelised sibulad ja samalaadsed sordid)

0220990

Muud

0230000

| iii) | Viliköögivili |
| --- | --- |

iii)

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

0231010

Tomat (kirsstomat, füüsal, goji marjad, hiina taralõnga marjad (Lycium barbarum ja L. chinense), tamarillo)

0231020

Paprikad (vürtspaprikad)

0231030

Baklažaanid (valge baklažaan (valge pommu), gboma (antroewa) (S. macrocarpon))

0231040

Söödav muskushibisk

0231990

Muud

0232000

| b) | Kõrvitsalised — söödava koorega |
| --- | --- |

b)

0232010

Kurgid

0232020

Kornišonid

0232030

Kabatšokid (taldrikkõrvits, suvikõrvits, harilik pudelkõrvits (Lagenaria siceraria), tuumkõrvits, karella (sopropo), harilik madukurk, kandiline käsnkõrvits (teroi))

0232990

Muud

0233000

| c) | Kõrvitsalised — mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

0233010

Melonid (ogamelon)

0233020

Suureviljalised kõrvitsad (kõrvitsad, suvikõrvitsad (hilised sordid))

0233030

Arbuusid

0233990

Muud

0234000

| d) | Suhkrumais (minimais) |
| --- | --- |

d)

0239000

| e) | Muud viliköögiviljad |
| --- | --- |

e)

0240000

| iv) | Kapsasköögiviljad |
| --- | --- |

iv)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

0241010

Spargelkapsas (asparkapsas, hiina spargelkapsas, itaalia lillnaeris)

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

0242010

Rooskapsas

0242020

Peakapsas (koonuskapsas, punane peakapsas, kähar peakapsas, valge peakapsas)

0242990

Muud

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

0243010

Hiina kapsas (india sinep (india kapsasrohi), pekingi lehtnaeris (paksoi), „hiina kapsas”, palmkapsas)

0243020

Lehtkapsas (kähar lehtkapsas, portugali kapsas, portugali lehtkapsas, söödakapsas)

0243990

Muud

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

0250000

| v) | Lehtköögivili ja värsked maitsetaimed |
| --- | --- |

v)

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed, sh ristõieliste sugukonnast |
| --- | --- |

a)

0251010

Põldkännak (põldkännak)

0251020

Aedsalat (peasalat, punaseleheline salat („Lollo rosso” salat), jääsalat, rooma salat)

0251030

Eskariool (sile endiiviasigur) (juursigur, punasigur, salatsigur, kähar lehtsigur (C. endivia var.crispum/C. intybus var. foliosum), võilillelehed)

0251040

Salatkress (mungoaidandid, lutserniidandid)

0251050

Ameerika kollakas

0251060

Põld-võõrkapsas, rukola (liivsinep (Diplotaxis spp.))

0251070

Sarepta kapsasrohi

0251080

Kapsasrohu Brassica spp. võrsed ja lehed, naeri pealsed (jaapani petersell, herne- ja redisevõrsed ja muude kapsasrohu perekonna liikide noored pealsed (kuni 8 pärislehe moodustumiseni), nuikapsalehed )

0251990

Muud

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

0252010

Spinat (spinat-ruutlehik, rebashein (pak-khom, tampara), harilik taro, söödav tsestrum (bitaviri-kibeleht),)

0252020

Portulak (talveportulak, aedportulak, harilik portulak, hapuoblikas, rand-ogamalts (Salsola soda))

0252030

Lehtpeet (mangold) (söögipeedi lehed)

0252990

Muud

0253000

| c) | Viinamarja lehed (spinatbasella, banaanilehed, roniakaatsia (Acacia pennata)) |
| --- | --- |

c)

0254000

| d) | Ürtallikkress (vesi-lehtertapp/hiina lehtertapp (Ipomea aquatica), marsiilea, salatneptuunia) |
| --- | --- |

d)

0255000

| e) | Harilik sigur |
| --- | --- |

e)

0256000

| f) | Maitsetaimed |
| --- | --- |

f)

0256010

Aed-harakputk

0256020

Murulauk

0256030

Lehtseller (apteegitilli, koriandri, tilli, köömne, leeskputke, kikkaputke, mesiputke ning muude sarikaliste sugukonna taimede lehed, koriander-ogaputk (Eryngium foetidum))

0256040

Petersell (juurpeterselli lehed)

0256050

Aedsalvei (mägi-piparrohi, piparrohi, Borago officinalis lehed)

0256060

Rosmariin

0256070

Liivatee (vorstirohi, pune)

0256080

Basiilik (meliss, münt, piparmünt, püha basiilik, vürtsbasiilik, ameerika basiilik, söödavad õied (peiulille õied ja muud), aasia vesinaba, beetlilehed, vürtsmuraia lehed)

0256090

Loorberilehed (sidrunhein)

0256100

Estragonpuju (iisop)

0256990

Muud

0260000

| vi) | Kaunköögiviljad (värsked) |
| --- | --- |

vi)

0260010

Oad (kaunadega) (rohelised oad (värsked oad), õisoad, aedoad, pikad oad, guaaraoad, sojaoad)

0260020

Oad (kaunadeta) (põldoad, prantsuse oad, mõõkoad, liimaoad, silmoad)

0260030

Herned (kaunadega) (suhkruhernes (lesthernes))

0260040

Herned (kaunadeta) (aedherned, rohelised herned, kikerherned)

0260050

Läätsed

0260990

Muud

0270000

| vii) | Varsköögiviljad (värsked) |
| --- | --- |

vii)

0270010

Spargel

0270020

Hispaania artišokk (Borago officinalis'e varred)

0270030

Seller

0270040

Apteegitill

0270050

Kera-artišokk (banaani õisik)

0270060

Porrulauk

0270070

Rabarber

0270080

Bambusevõrsed

0270090

Palmipungad

0270990

Muud

0280000

| viii) | Seened |
| --- | --- |

viii)

0280010

Kultuurseened (šampinjonid, austerservikud, šiitake-seened, seeneniidistik (vegetatiivsed osad))

0280020

Metsaseened (kukeseened, trühvlid, mürklid, puravikud)

0280990

Muud

0290000

| ix) | Merevetikad |
| --- | --- |

ix)

0300000

| 3. | KUIVATATUD KAUNVILJAD |
| --- | --- |

3.

0,1 (+)

0,1 (+)

0300010

Oad (põldoad, valged oad, prantsuse oad, mõõkoad, liimaoad, silmoad)

0300020

Läätsed

0300030

Herned (kikerherned, põldherned, põld-seaherned)

0300040

Lupiinid

0300990

Muud

0400000

| 4. | ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD |
| --- | --- |

4.

0,1 (+)

0,1 (+)

0401000

| i) | Õliseemned |
| --- | --- |

i)

0401010

Linaseemned

0401020

Maapähklid

0401030

Mooniseemned

0401040

Seesamiseemned

0401050

Päevalilleseemned

0401060

Rapsiseemned (naerisheinaseemned, naeriseemned)

0401070

Sojaoad

0401080

Sinepiseemned

0401090

Puuvillaseemned

0401100

Kõrvitsaseemned (muude kõrvitsaliste seemned)

0401110

Värvisafloor

0401120

Kurgirohi (teelehtjas ussikeel (Echium plantagineum), põld-rusuvars (Buglossoides arvensis))

0401130

Põldtuder

0401140

Kanepiseemned

0401150

Riitsinuse seemned

0401990

Muud

0402000

| ii) | Õliviljad |
| --- | --- |

ii)

0402010

Oliivid õli tootmiseks

0402020

Õlipalmi pähklid (palmituum)

0402030

Õlipalmi viljad

0402040

Kapokipuu viljad

0402990

Muud

0500000

| 5. | TERAVILI |
| --- | --- |

5.

0,1 (+)

0,1 (+)

0500010

Oder

0500020

Tatar (rebashein, tšiili hanemalts)

0500030

Mais

0500040

Hirss (itaalia kukeleib, abessiinia lembehein, korakaani sõrmhirss, neegri-hiidhirss)

0500050

Kaer

0500060

Riis (tuskaroora vesiriis (Zizania aquatica))

0500070

Rukis

0500080

Suhkrusorgo

0500090

Nisu (speltanisu, tritikale (nisu ja rukki ristand))

0500990

Muud (kanaari paelrohu seemned (Phalaris canariensis))

0600000

| 6. | TEE, KOHV, TAIMETEED JA KAKAO |
| --- | --- |

6.

0,1 (+)

0,1 (+)

0610000

| i) | Tee |
| --- | --- |

i)

0620000

| ii) | Kohvioad |
| --- | --- |

ii)

0630000

| iii) | Taimeteed (kuivatatud) |
| --- | --- |

iii)

0631000

| a) | Õied |
| --- | --- |

a)

0631010

Kummeliõied

0631020

Hapu hibiskuse õied

0631030

Roosi õielehed

0631040

Jasmiiniõied (musta leedripuu õisikud (Sambucus nigra))

0631050

Pärnaõied

0631990

Muud

0632000

| b) | Lehed |
| --- | --- |

b)

0632010

Maasikalehed

0632020

Punapõõsa lehed (hõlmikpuu lehed)

0632030

Mate

0632990

Muud

0633000

| c) | Juured |
| --- | --- |

c)

0633010

Palderjanijuured

0633020

Ženžennijuured

0633990

Muud

0639000

| d) | Muud taimeteed |
| --- | --- |

d)

0640000

| iv) | Kakaooad (kääritatud või kuivatatud) |
| --- | --- |

iv)

0650000

| v) | Jaanikaunad (jaanileivad) |
| --- | --- |

v)

0700000

| 7. | HUMAL (kuivatatud) |
| --- | --- |

7.

0,1 (+)

0,1 (+)

0800000

| 8. | MAITSEAINED |
| --- | --- |

8.

(+)

(+)

0810000

| i) | Seemned |
| --- | --- |

i)

0,1

0,1

0810010

Aniis

0810020

Mustköömen

0810030

Selleriseemned (hariliku leeskputke seemned)

0810040

Koriandriseemned

0810050

Vürtsiköömen

0810060

Tilliseemned

0810070

Apteegitilli seemned

0810080

Põld-lambaläätsed

0810090

Muskaatpähkel

0810990

Muud

0820000

| ii) | Viljad ja marjad |
| --- | --- |

ii)

0,1

0,1

0820010

Piment

0820020

Sechuani pipar (aniispipar, jaapani pipar)

0820030

Köömen

0820040

Kardemon

0820050

Kadakamarjad

0820060

Must, roheline ja valge pipar (pikk pipar, roseepipar)

0820070

Vanillikuprad

0820080

Tamarindipuu viljad

0820990

Muud

0830000

| iii) | Puukoor |
| --- | --- |

iii)

0,1

0,1

0830010

Kaneel (tseiloni kaneelipuu koor)

0830990

Muud

0840000

| iv) | Juured või risoomid |
| --- | --- |

iv)

0840010

Lagritsa-magusjuur

0,1

0,1

0840020

Ingver

0,1

0,1

0840030

Kollajuur (kurkum)

0,1

0,1

0840040

Mädarõigas

0840990

Muud

0,1

0,1

0850000

| v) | Pungad |
| --- | --- |

v)

0,1

0,1

0850010

Nelk

0850020

Kappar

0850990

Muud

0860000

| vi) | Õie emakasuue |
| --- | --- |

vi)

0,1

0,1

0860010

Safran

0860990

Muud

0870000

| vii) | Seemnerüü |
| --- | --- |

vii)

0,1

0,1

0870010

Muskaatõis

0870990

Muud

0900000

| 9. | SUHKRUTAIMED |
| --- | --- |

9.

0,1 (+)

0,1 (+)

0900010

Suhkrupeet (juur)

0900020

Suhkruroog

0900030

Sigurijuured

0900990

Muud

1000000

| 10. | LOOMSED TOOTED — MAISMAALOOMAD |
| --- | --- |

10.

0,1 (+)

0,1 (+)

1010000

| i) | Kude |
| --- | --- |

i)

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

1011010

Lihaskude

1011020

Rasvkude

1011030

Maks

1011040

Neerud

1011050

Söödav rups

1011990

Muud

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

1012010

Lihaskude

1012020

Rasvkude

1012030

Maks

1012040

Neerud

1012050

Söödav rups

1012990

Muud

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

1013010

Lihaskude

1013020

Rasvkude

1013030

Maks

1013040

Neerud

1013050

Söödav rups

1013990

Muud

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

1014010

Lihaskude

1014020

Rasvkude

1014030

Maks

1014040

Neerud

1014050

Söödav rups

1014990

Muud

1015000

| e) | Hobused, eeslid, muulad või hobueeslid |
| --- | --- |

e)

1015010

Lihaskude

1015020

Rasvkude

1015030

Maks

1015040

Neerud

1015050

Söödav rups

1015990

Muud

1016000

| f) | Kodulinnud — kanad, haned, pardid, kalkunid ja pärlkanad, jaanalinnud, tuvid |
| --- | --- |

f)

1016010

Lihaskude

1016020

Rasvkude

1016030

Maks

1016040

Neerud

1016050

Söödav rups

1016990

Muud

1017000

| g) | Muud põllumajandusloomad (küülikud, kängurud, hirved) |
| --- | --- |

g)

1017010

Lihaskude

1017020

Rasvkude

1017030

Maks

1017040

Neerud

1017050

Söödav rups

1017990

Muud

1020000

| ii) | Piim |
| --- | --- |

ii)

1020010

Veised

1020020

Lambad

1020030

Kitsed

1020040

Hobused

1020990

Muud

1030000

| iii) | Linnumunad |
| --- | --- |

iii)

1030010

Kanad

1030020

Pardid

1030030

Haned

1030040

Vutid

1030990

Muud

1040000

| iv) | Mesi (mesilaspiim, õietolm, kärjemesi) |
| --- | --- |

iv)

1050000

| v) | Kahepaiksed ja roomajad (konnakoivad, krokodillid) |
| --- | --- |

v)

1060000

| vi) | Teod |
| --- | --- |

vi)

1070000

| vii) | Muud maismaaloomadelt pärit tooted (ulukiliha) |
| --- | --- |

vii)

| (*) | Tähistab alumist analüütilist määramispiiri. |
| --- | --- |

(*)

Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

---

(1)  Selliste taimset ja loomset päritolu toodete täielik loetelu, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.

1

Bensalkooniumkloriid (selliste alküülbensüüldimetüülammooniumkloriidide segu, mille alküülahelate pikkus on C8, C10, C12, C14, C16 ja C18).

Bensalkooniumkloriid (selliste alküülbensüüldimetüülammooniumkloriidide segu, mille alküülahelate pikkus on C8

10

12

14

16

18

| (+) | Need jääkide piirnormid vaadatakse üle 31. detsembriks 2019. Andmete ümberhindamine võib kaasa tuua jääkide piirnormi muutmise.







  0100000 | 1. | VÄRSKED VÕI KÜLMUTATUD PUUVILJAD; PÄHKLID |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Need jääkide piirnormid vaadatakse üle 31. detsembriks 2019. Andmete ümberhindamine võib kaasa tuua jääkide piirnormi muutmise.

0100000

0100000

1.

1.

VÄRSKED VÕI KÜLMUTATUD PUUVILJAD; PÄHKLID

0110000

0110000

| i) | Tsitrusviljad |
| --- | --- |

i)

i)

Tsitrusviljad

0110010

0110010

Greibid (shaddock'id, pomelod, sweetie'd, tangelod (v.a minneolad), uglid ja muud hübriidid)

Greibid (shaddock'id, pomelod, sweetie'd, tangelod (v.a minneolad), uglid ja muud hübriidid)

0110020

0110020

Apelsinid (bergamotid, pomerantsid, chinotto'd ja muud hübriidid)

Apelsinid (bergamotid, pomerantsid, chinotto'd ja muud hübriidid)

0110030

0110030

Sidrunid (sukaadisidrunid, sidrunid, budakämblad (Citrus medica var. sarcodactylis))

Sidrunid (sukaadisidrunid, sidrunid, budakämblad (Citrus medica

sarcodactylis

0110040

0110040

Laimid

Laimid

0110050

0110050

Mandariinid (klementiinid, tangeriinid, minneolad ja muud hübriidid tangorid (Citrus reticulata × sinensis))

Mandariinid (klementiinid, tangeriinid, minneolad ja muud hübriidid tangorid (Citrus reticulata

sinensis

0110990

0110990

Muud

Muud

0120000

0120000

| ii) | Pähklipuu viljad |
| --- | --- |

ii)

ii)

Pähklipuu viljad

0120010

0120010

Mandlid

Mandlid

0120020

0120020

Brasiilia pähklid

Brasiilia pähklid

0120030

0120030

India pähklid

India pähklid

0120040

0120040

Kastanid

Kastanid

0120050

0120050

Kookospähklid

Kookospähklid

0120060

0120060

Sarapuupähklid (filbertpähklid)

Sarapuupähklid (filbertpähklid)

0120070

0120070

Makadaamiapähklid

Makadaamiapähklid

0120080

0120080

Pekanipähklid

Pekanipähklid

0120090

0120090

Piiniapähklid

Piiniapähklid

0120100

0120100

Pistaatsiapähklid

Pistaatsiapähklid

0120110

0120110

Kreeka pähklid

Kreeka pähklid

0120990

0120990

Muud

Muud

0130000

0130000

| iii) | Õunviljad |
| --- | --- |

iii)

iii)

Õunviljad

0130010

0130010

Õunad (paradiisiõunad)

Õunad (paradiisiõunad)

0130020

0130020

Pirnid (liiv-pirnid)

Pirnid (liiv-pirnid)

0130030

0130030

Küdooniad

Küdooniad

0130040

0130040

Astelpihlakad

Astelpihlakad

0130050

0130050

Nisperod

Nisperod

0130990

0130990

Muud

Muud

0140000

0140000

| iv) | Luuviljad |
| --- | --- |

iv)

iv)

Luuviljad

0140010

0140010

Aprikoosid

Aprikoosid

0140020

0140020

Kirsid (maguskirsid, hapukirsid)

Kirsid (maguskirsid, hapukirsid)

0140030

0140030

Virsikud (nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

Virsikud (nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

0140040

0140040

Ploomid (kreegid, renkloodid, mirabellid, laukaploomid, punased datlid/hiina datlid/jujuubid (Ziziphus zizyphus))

Ploomid (kreegid, renkloodid, mirabellid, laukaploomid, punased datlid/hiina datlid/jujuubid (Ziziphus zizyphus

0140990

0140990

Muud

Muud

0150000

0150000

| v) | Marjad ja väikesed puuviljad |
| --- | --- |

v)

v)

Marjad ja väikesed puuviljad

0151000

0151000

| a) | Laua- ja veiniviinamarjad |
| --- | --- |

a)

a)

Laua- ja veiniviinamarjad

0151010

0151010

Lauaviinamarjad

Lauaviinamarjad

0151020

0151020

Veiniviinamarjad

Veiniviinamarjad

0152000

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

b)

Maasikad

0153000

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

c)

Koguviljad

0153010

0153010

Pamplid

Pamplid

0153020

0153020

Põldmurakad (loganvamplid, teivamplid, boisenvamplid ja muud perekonna Rubus hübriidid)

Põldmurakad (loganvamplid, teivamplid, boisenvamplid ja muud perekonna Rubus

0153030

0153030

Vaarikad (punakarvased vaarikad, mesimurakad (Rubus arcticus), hübriidvaarikad (Rubus arcticus × Rubus idaeus))

Vaarikad (punakarvased vaarikad, mesimurakad (Rubus arcticus), hübriidvaarikad (Rubus arcticus

Rubus idaeus

0153990

0153990

Muud

Muud

0154000

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad

0154010

0154010

Mustikad (harilikud mustikad)

Mustikad (harilikud mustikad)

0154020

0154020

Jõhvikad (pohlad/mustikpohlad (V. vitis-idaea))

Jõhvikad (pohlad/mustikpohlad (V. vitis-idaea

0154030

0154030

Sõstrad (punased, mustad ja valged)

Sõstrad (punased, mustad ja valged)

0154040

0154040

Karusmarjad (sealhulgas hübriidid muude perekonna Ribes liikidega)

Karusmarjad (sealhulgas hübriidid muude perekonna Ribes

0154050

0154050

Kibuvitsamarjad

Kibuvitsamarjad

0154060

0154060

Mooruspuumarjad (maasikapuu viljad)

Mooruspuumarjad (maasikapuu viljad)

0154070

0154070

Õun-viirpuu marjad (teravahambulise aktiniidia viljad (Actinidia arguta))

Õun-viirpuu marjad (teravahambulise aktiniidia viljad (Actinidia arguta

0154080

0154080

Musta leedri marjad (musta aroonia, pihlaka, türnpuu, viirpuu, toompihlaka ja muude puude marjad)

Musta leedri marjad (musta aroonia, pihlaka, türnpuu, viirpuu, toompihlaka ja muude puude marjad)

0154990

0154990

Muud

Muud

0160000

0160000

| vi) | Muud viljad |
| --- | --- |

vi)

vi)

Muud viljad

0161000

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

a)

Söödava koorega

0161010

0161010

Datlid

Datlid

0161020

0161020

Viigimarjad

Viigimarjad

0161030

0161030

Lauaoliivid

Lauaoliivid

0161040

0161040

Kinkanid (jaapani kinkanid, harilikud kinkanid, limkvaadid (Citrus aurantifolia × Fortunella spp.))

Kinkanid (jaapani kinkanid, harilikud kinkanid, limkvaadid (Citrus aurantifolia

Fortunella

0161050

0161050

Tähtviljad (Bilimbid)

Tähtviljad (Bilimbid)

0161060

0161060

Kakiploomid

Kakiploomid

0161070

0161070

Nelgipuu viljad (jaava õunad, pomerakid, jambu-nelgipuu viljad, brasiilia kirsid, pitanga/surinami kirsid (grumichama, Eugenia uniflora))

Nelgipuu viljad (jaava õunad, pomerakid, jambu-nelgipuu viljad, brasiilia kirsid, pitanga/surinami kirsid (grumichama, Eugenia uniflora

0161990

0161990

Muud

Muud

0162000

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

b)

Mittesöödava koorega, väikesed

0162010

0162010

Kiivid

Kiivid

0162020

0162020

Hiina litšipuu viljad (pulasanid, rambutanid, longanid, mangosteenid, aed-lansapuu viljad, söödav salakpalm)

Hiina litšipuu viljad (pulasanid, rambutanid, longanid, mangosteenid, aed-lansapuu viljad, söödav salakpalm)

0162030

0162030

Granadillid

Granadillid

0162040

0162040

Suureviljalise viigikaktuse viljad

Suureviljalise viigikaktuse viljad

0162050

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

Hariliku kuldlehiku viljad

0162060

0162060

Virgiinia persimonid (Diospyros digyna viljad, Casimiroa edulise viljad, rohelise marmelaadipuu viljad, Pouteria campechiana viljad, magusa marmelaadipuu viljad)

Virgiinia persimonid (Diospyros digyna

Casimiroa edulise

Pouteria campechiana

0162990

0162990

Muud

Muud

0163000

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

c)

Mittesöödava koorega, suured

0163010

0163010

Avokaadod

Avokaadod

0163020

0163020

Banaanid (kääbusbanaanid, jahubanaanid, bananiitod)

Banaanid (kääbusbanaanid, jahubanaanid, bananiitod)

0163030

0163030

Mangod

Mangod

0163040

0163040

Papaiad

Papaiad

0163050

0163050

Granaatõunad

Granaatõunad

0163060

0163060

Suhkruannoonad (võrkannoonad, kaneelannoonad, Annona diversifolia viljad ja muud keskmise suurusega annoonad)

Suhkruannoonad (võrkannoonad, kaneelannoonad, Annona diversifolia

0163070

0163070

Guajaavid (draakoniviljad/pitaiad (Hylocereus undatus))

Guajaavid (draakoniviljad/pitaiad (Hylocereus undatus

0163080

0163080

Ananassid

Ananassid

0163090

0163090

Hõlmise leivapuu viljad (erilehise leivapuu viljad (jakad))

Hõlmise leivapuu viljad (erilehise leivapuu viljad (jakad))

0163100

0163100

Durianid

Durianid

0163110

0163110

Oga-annoonad

Oga-annoonad

0163990

0163990

Muud

Muud

0200000

0200000

| 2. | VÄRSKED VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

2.

2.

VÄRSKED VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILJAD

0210000

0210000

| i) | Juur ja mugulköögiviljad |
| --- | --- |

i)

i)

Juur ja mugulköögiviljad

0211000

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

a)

Kartulid

0212000

0212000

| b) | Troopilised juur- ja mugulköögiviljad |
| --- | --- |

b)

b)

Troopilised juur- ja mugulköögiviljad

0212010

0212010

Kassaavad (tarod/jaapani tarod, malanga kollavõhud)

Kassaavad (tarod/jaapani tarod, malanga kollavõhud)

0212020

0212020

Bataadid

Bataadid

0212030

0212030

Jamsilised (ameerika muguload, mehhiko jamss)

Jamsilised (ameerika muguload, mehhiko jamss)

0212040

0212040

Roogmaranta

Roogmaranta

0212990

0212990

Muud

Muud

0213000

0213000

| c) | Muud juur- ja mugulköögiviljad, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

c)

Muud juur- ja mugulköögiviljad, v.a suhkrupeet

0213010

0213010

Söögipeet

Söögipeet

0213020

0213020

Porgand

Porgand

0213030

0213030

Juurseller

Juurseller

0213040

0213040

Mädarõigas (kikkaputke, leeskputke, emajuure juur)

Mädarõigas (kikkaputke, leeskputke, emajuure juur)

0213050

0213050

Maapirn (mugul-nõianõges)

Maapirn (mugul-nõianõges)

0213060

0213060

Pastinaak

Pastinaak

0213070

0213070

Juurpetersell

Juurpetersell

0213080

0213080

Redis (mustrõigas, jaapani redis, väike redis ja muud sellised sordid, söödav lõikhein (Cyperus esculentus))

Redis (mustrõigas, jaapani redis, väike redis ja muud sellised sordid, söödav lõikhein (Cyperus esculentus

0213090

0213090

Aed-piimjuur (mustjuur, hispaania aed-piimjuur, suur takjas)

Aed-piimjuur (mustjuur, hispaania aed-piimjuur, suur takjas)

0213100

0213100

Kaalikas

Kaalikas

0213110

0213110

Naeris

Naeris

0213990

0213990

Muud

Muud

0220000

0220000

| ii) | Sibulköögiviljad |
| --- | --- |

ii)

ii)

Sibulköögiviljad

0220010

0220010

Küüslauk

Küüslauk

0220020

0220020

Sibul (muud sibulad, hõbesibul)

Sibul (muud sibulad, hõbesibul)

0220030

0220030

Pesasibul

Pesasibul

0220040

0220040

Talisibul (muud rohelised sibulad ja samalaadsed sordid)

Talisibul (muud rohelised sibulad ja samalaadsed sordid)

0220990

0220990

Muud

Muud

0230000

0230000

| iii) | Viliköögivili |
| --- | --- |

iii)

iii)

Viliköögivili

0231000

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

a)

Maavitsalised

0231010

0231010

Tomat (kirsstomat, füüsal, goji marjad, hiina taralõnga marjad (Lycium barbarum ja L. chinense), tamarillo)

Tomat (kirsstomat, füüsal, goji marjad, hiina taralõnga marjad (Lycium barbarum

L. chinense

0231020

0231020

Paprikad (vürtspaprikad)

Paprikad (vürtspaprikad)

0231030

0231030

Baklažaanid (valge baklažaan (valge pommu), gboma (antroewa) (S. macrocarpon))

Baklažaanid (valge baklažaan (valge pommu), gboma (antroewa) (S. macrocarpon

0231040

0231040

Söödav muskushibisk

Söödav muskushibisk

0231990

0231990

Muud

Muud

0232000

0232000

| b) | Kõrvitsalised — söödava koorega |
| --- | --- |

b)

b)

Kõrvitsalised — söödava koorega

0232010

0232010

Kurgid

Kurgid

0232020

0232020

Kornišonid

Kornišonid

0232030

0232030

Kabatšokid (taldrikkõrvits, suvikõrvits, harilik pudelkõrvits (Lagenaria siceraria), tuumkõrvits, karella (sopropo), harilik madukurk, kandiline käsnkõrvits (teroi))

Kabatšokid (taldrikkõrvits, suvikõrvits, harilik pudelkõrvits (Lagenaria siceraria

0232990

0232990

Muud

Muud

0233000

0233000

| c) | Kõrvitsalised — mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

c)

Kõrvitsalised — mittesöödava koorega

0233010

0233010

Melonid (ogamelon)

Melonid (ogamelon)

0233020

0233020

Suureviljalised kõrvitsad (kõrvitsad, suvikõrvitsad (hilised sordid))

Suureviljalised kõrvitsad (kõrvitsad, suvikõrvitsad (hilised sordid))

0233030

0233030

Arbuusid

Arbuusid

0233990

0233990

Muud

Muud

0234000

0234000

| d) | Suhkrumais (minimais) |
| --- | --- |

d)

d)

Suhkrumais (minimais)

0239000

0239000

| e) | Muud viliköögiviljad |
| --- | --- |

e)

e)

Muud viliköögiviljad

0240000

0240000

| iv) | Kapsasköögiviljad |
| --- | --- |

iv)

iv)

Kapsasköögiviljad

0241000

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

a)

Õisikkapsad

0241010

0241010

Spargelkapsas (asparkapsas, hiina spargelkapsas, itaalia lillnaeris)

Spargelkapsas (asparkapsas, hiina spargelkapsas, itaalia lillnaeris)

0241020

0241020

Lillkapsas

Lillkapsas

0241990

0241990

Muud

Muud

0242000

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

b)

Peakapsad

0242010

0242010

Rooskapsas

Rooskapsas

0242020

0242020

Peakapsas (koonuskapsas, punane peakapsas, kähar peakapsas, valge peakapsas)

Peakapsas (koonuskapsas, punane peakapsas, kähar peakapsas, valge peakapsas)

0242990

0242990

Muud

Muud

0243000

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

c)

Lehtkapsad

0243010

0243010

Hiina kapsas (india sinep (india kapsasrohi), pekingi lehtnaeris (paksoi), „hiina kapsas”, palmkapsas)

Hiina kapsas (india sinep (india kapsasrohi), pekingi lehtnaeris (paksoi), „hiina kapsas”, palmkapsas)

0243020

0243020

Lehtkapsas (kähar lehtkapsas, portugali kapsas, portugali lehtkapsas, söödakapsas)

Lehtkapsas (kähar lehtkapsas, portugali kapsas, portugali lehtkapsas, söödakapsas)

0243990

0243990

Muud

Muud

0244000

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

d)

Nuikapsad

0250000

0250000

| v) | Lehtköögivili ja värsked maitsetaimed |
| --- | --- |

v)

v)

Lehtköögivili ja värsked maitsetaimed

0251000

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed, sh ristõieliste sugukonnast |
| --- | --- |

a)

a)

Aedsalat ja muud salatitaimed, sh ristõieliste sugukonnast

0251010

0251010

Põldkännak (põldkännak)

Põldkännak (põldkännak)

0251020

0251020

Aedsalat (peasalat, punaseleheline salat („Lollo rosso” salat), jääsalat, rooma salat)

Aedsalat (peasalat, punaseleheline salat („Lollo rosso” salat), jääsalat, rooma salat)

0251030

0251030

Eskariool (sile endiiviasigur) (juursigur, punasigur, salatsigur, kähar lehtsigur (C. endivia var. crispum/C. intybus var. foliosum), võilillelehed)

Eskariool (sile endiiviasigur) (juursigur, punasigur, salatsigur, kähar lehtsigur (C. endivia

crispum

C. intybus

foliosum

0251040

0251040

Salatkress (mungoaidandid, lutserniidandid)

Salatkress (mungoaidandid, lutserniidandid)

0251050

0251050

Ameerika kollakas

Ameerika kollakas

0251060

0251060

Põld-võõrkapsas, rukola (liivsinep (Diplotaxis spp.))

Põld-võõrkapsas, rukola (liivsinep (Diplotaxis

0251070

0251070

Sarepta kapsasrohi

Sarepta kapsasrohi

0251080

0251080

Kapsasrohu Brassica spp. võrsed ja lehed, naeri pealsed (jaapani petersell, herne- ja redisevõrsed ja muude kapsasrohu perekonna liikide noored pealsed (kuni 8 pärislehe moodustumiseni), nuikapsalehed)

Kapsasrohu Brassica

0251990

0251990

Muud

Muud

0252000

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

b)

Spinat ja muu samalaadne (lehed)

0252010

0252010

Spinat (spinat-ruutlehik, rebashein (pak-khom, tampara), harilik taro, söödav tsestrum (bitaviri-kibeleht))

Spinat (spinat-ruutlehik, rebashein (pak-khom, tampara), harilik taro, söödav tsestrum (bitaviri-kibeleht))

0252020

0252020

Portulak (talveportulak, aedportulak, harilik portulak, hapuoblikas, rand-ogamalts (Salsola soda))

Portulak (talveportulak, aedportulak, harilik portulak, hapuoblikas, rand-ogamalts (Salsola soda

0252030

0252030

Lehtpeet (mangold) (söögipeedi lehed)

Lehtpeet (mangold) (söögipeedi lehed)

0252990

0252990

Muud

Muud

0253000

0253000

| c) | Viinamarja lehed (spinatbasella, banaanilehed, roniakaatsia (Acacia pennata)) |
| --- | --- |

c)

c)

Viinamarja lehed (spinatbasella, banaanilehed, roniakaatsia (Acacia pennata

0254000

0254000

| d) | Ürtallikkress (vesi-lehtertapp/hiina lehtertapp (Ipomea aquatica), marsiilea, salatneptuunia) |
| --- | --- |

d)

d)

Ürtallikkress (vesi-lehtertapp/hiina lehtertapp (Ipomea aquatica

0255000

0255000

| e) | Harilik sigur |
| --- | --- |

e)

e)

Harilik sigur

0256000

0256000

| f) | Maitsetaimed |
| --- | --- |

f)

f)

Maitsetaimed

0256010

0256010

Aed-harakputk

Aed-harakputk

0256020

0256020

Murulauk

Murulauk

0256030

0256030

Lehtseller (apteegitilli, koriandri, tilli, köömne, leeskputke, kikkaputke, mesiputke ning muude sarikaliste sugukonna taimede lehed, koriander-ogaputk (Eryngium foetidum))

Lehtseller (apteegitilli, koriandri, tilli, köömne, leeskputke, kikkaputke, mesiputke ning muude sarikaliste sugukonna taimede lehed, koriander-ogaputk (Eryngium foetidum

0256040

0256040

Petersell (juurpeterselli lehed)

Petersell (juurpeterselli lehed)

0256050

0256050

Aedsalvei (mägi-piparrohi, piparrohi, Borago officinalis'e lehed)

Aedsalvei (mägi-piparrohi, piparrohi, Borago officinalis

0256060

0256060

Rosmariin

Rosmariin

0256070

0256070

Liivatee (vorstirohi, pune)

Liivatee (vorstirohi, pune)

0256080

0256080

Basiilik (meliss, münt, piparmünt, püha basiilik, vürtsbasiilik, ameerika basiilik, söödavad õied (peiulille õied ja muud), aasia vesinaba, beetlilehed, vürtsmuraia lehed)

Basiilik (meliss, münt, piparmünt, püha basiilik, vürtsbasiilik, ameerika basiilik, söödavad õied (peiulille õied ja muud), aasia vesinaba, beetlilehed, vürtsmuraia lehed)

0256090

0256090

Loorberilehed (sidrunhein)

Loorberilehed (sidrunhein)

0256100

0256100

Estragonpuju (iisop)

Estragonpuju (iisop)

0256990

0256990

Muud

Muud

0260000

0260000

| vi) | Kaunköögiviljad (värsked) |
| --- | --- |

vi)

vi)

Kaunköögiviljad (värsked)

0260010

0260010

Oad (kaunadega) (rohelised oad (värsked oad), õisoad, aedoad, pikad oad, guaaraoad, sojaoad)

Oad (kaunadega) (rohelised oad (värsked oad), õisoad, aedoad, pikad oad, guaaraoad, sojaoad)

0260020

0260020

Oad (kaunadeta) (põldoad, prantsuse oad, mõõkoad, liimaoad, silmoad)

Oad (kaunadeta) (põldoad, prantsuse oad, mõõkoad, liimaoad, silmoad)

0260030

0260030

Herned (kaunadega) (suhkruhernes (lesthernes))

Herned (kaunadega) (suhkruhernes (lesthernes))

0260040

0260040

Herned (kaunadeta) (aedherned, rohelised herned, kikerherned)

Herned (kaunadeta) (aedherned, rohelised herned, kikerherned)

0260050

0260050

Läätsed

Läätsed

0260990

0260990

Muud

Muud

0270000

0270000

| vii) | Varsköögiviljad (värsked) |
| --- | --- |

vii)

vii)

Varsköögiviljad (värsked)

0270010

0270010

Spargel

Spargel

0270020

0270020

Hispaania artišokk (Borago officinalis'e varred)

Hispaania artišokk (Borago officinalis

0270030

0270030

Seller

Seller

0270040

0270040

Apteegitill

Apteegitill

0270050

0270050

Kera-artišokk (banaani õisik)

Kera-artišokk (banaani õisik)

0270060

0270060

Porrulauk

Porrulauk

0270070

0270070

Rabarber

Rabarber

0270080

0270080

Bambusevõrsed

Bambusevõrsed

0270090

0270090

Palmipungad

Palmipungad

0270990

0270990

Muud

Muud

0280000

0280000

| viii) | Seened |
| --- | --- |

viii)

viii)

Seened

0280010

0280010

Kultuurseened (šampinjonid, austerservikud, šiitake-seened, seeneniidistik (vegetatiivsed osad))

Kultuurseened (šampinjonid, austerservikud, šiitake-seened, seeneniidistik (vegetatiivsed osad))

0280020

0280020

Metsaseened (kukeseened, trühvlid, mürklid, puravikud)

Metsaseened (kukeseened, trühvlid, mürklid, puravikud)

0280990

0280990

Muud

Muud

0290000

0290000

| ix) | Merevetikad |
| --- | --- |

ix)

ix)

Merevetikad

0300000

0300000

| 3. | KUIVATATUD KAUNVILJAD |
| --- | --- |

3.

3.

KUIVATATUD KAUNVILJAD

0300010

0300010

Oad (põldoad, valged oad, prantsuse oad, mõõkoad, liimaoad, silmoad)

Oad (põldoad, valged oad, prantsuse oad, mõõkoad, liimaoad, silmoad)

0300020

0300020

Läätsed

Läätsed

0300030

0300030

Herned (kikerherned, põldherned, põld-seaherned)

Herned (kikerherned, põldherned, põld-seaherned)

0300040

0300040

Lupiinid

Lupiinid

0300990

0300990

Muud

Muud

0400000

0400000

| 4. | ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD |
| --- | --- |

4.

4.

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD

0401000

0401000

| i) | Õliseemned |
| --- | --- |

i)

i)

Õliseemned

0401010

0401010

Linaseemned

Linaseemned

0401020

0401020

Maapähklid

Maapähklid

0401040

0401040

Mooniseemned

Mooniseemned

0401040

0401040

Seesamiseemned

Seesamiseemned

0401050

0401050

Päevalilleseemned

Päevalilleseemned

0401060

0401060

Rapsiseemned (naerisheinaseemned, naeriseemned)

Rapsiseemned (naerisheinaseemned, naeriseemned)

0401070

0401070

Sojaoad

Sojaoad

0401080

0401080

Sinepiseemned

Sinepiseemned

0401090

0401090

Puuvillaseemned

Puuvillaseemned

0401100

0401100

Kõrvitsaseemned (muude kõrvitsaliste seemned)

Kõrvitsaseemned (muude kõrvitsaliste seemned)

0401110

0401110

Värvisafloor

Värvisafloor

0401120

0401120

Kurgirohi (teelehtjas ussikeel (Echium plantagineum), põld-rusuvars (Buglossoides arvensis))

Kurgirohi (teelehtjas ussikeel (Echium plantagineum

Buglossoides arvensis

0401130

0401130

Põldtuder

Põldtuder

0401140

0401140

Kanepiseemned

Kanepiseemned

0401150

0401150

Riitsinuse seemned

Riitsinuse seemned

0401990

0401990

Muud

Muud

0402000

0402000

| ii) | Õliviljad |
| --- | --- |

ii)

ii)

Õliviljad

0402010

0402010

Oliivid õli tootmiseks

Oliivid õli tootmiseks

0402020

0402020

Õlipalmi pähklid (palmituum)

Õlipalmi pähklid (palmituum)

0402030

0402030

Õlipalmi viljad

Õlipalmi viljad

0402040

0402040

Kapokipuu viljad

Kapokipuu viljad

0402990

0402990

Muud

Muud

0500000

0500000

| 5. | TERAVILI |
| --- | --- |

5.

5.

TERAVILI

0500010

0500010

Oder

Oder

0500020

0500020

Tatar (rebashein, tšiili hanemalts)

Tatar (rebashein, tšiili hanemalts)

0500030

0500030

Mais

Mais

0500040

0500040

Hirss (itaalia kukeleib, abessiinia lembehein, korakaani sõrmhirss, neegri-hiidhirss)

Hirss (itaalia kukeleib, abessiinia lembehein, korakaani sõrmhirss, neegri-hiidhirss)

0500050

0500050

Kaer

Kaer

0500060

0500060

Riis (tuskaroora vesiriis (Zizania aquatica))

Riis (tuskaroora vesiriis (Zizania aquatica

0500070

0500070

Rukis

Rukis

0500080

0500080

Suhkrusorgo

Suhkrusorgo

0500090

0500090

Nisu (speltanisu, tritikale (nisu ja rukki ristand))

Nisu (speltanisu, tritikale (nisu ja rukki ristand))

0500990

0500990

Muud (kanaari paelrohu seemned (Phalaris canariensis))

Muud (kanaari paelrohu seemned (Phalaris canariensis

0600000

0600000

| 6. | TEE, KOHV, TAIMETEED JA KAKAO |
| --- | --- |

6.

6.

TEE, KOHV, TAIMETEED JA KAKAO

0610000

0610000

| i) | Tee |
| --- | --- |

i)

i)

Tee

0620000

0620000

| ii) | Kohvioad |
| --- | --- |

ii)

ii)

Kohvioad

0630000

0630000

| iii) | Taimeteed (kuivatatud) |
| --- | --- |

iii)

iii)

Taimeteed (kuivatatud)

0631000

0631000

| a) | Õied |
| --- | --- |

a)

a)

Õied

0631010

0631010

Kummeliõied

Kummeliõied

0631020

0631020

Hapu hibiskuse õied

Hapu hibiskuse õied

0631030

0631030

Roosi õielehed

Roosi õielehed

0631040

0631040

Jasmiiniõied (musta leedripuu õisikud (Sambucus nigra))

Jasmiiniõied (musta leedripuu õisikud (Sambucus nigra

0631050

0631050

Pärnaõied

Pärnaõied

0631990

0631990

Muud

Muud

0632000

0632000

| b) | Lehed |
| --- | --- |

b)

b)

Lehed

0632010

0632010

Maasikalehed

Maasikalehed

0632020

0632020

Punapõõsa lehed (hõlmikpuu lehed)

Punapõõsa lehed (hõlmikpuu lehed)

0632030

0632030

Mate

Mate

0632990

0632990

Muud

Muud

0633000

0633000

| c) | Juured |
| --- | --- |

c)

c)

Juured

0633010

0633010

Palderjanijuured

Palderjanijuured

0633020

0633020

Ženžennijuured

Ženžennijuured

0633990

0633990

Muud

Muud

0639000

0639000

| d) | Muud taimeteed |
| --- | --- |

d)

d)

Muud taimeteed

0640000

0640000

| iv) | Kakaooad (kääritatud või kuivatatud) |
| --- | --- |

iv)

iv)

Kakaooad (kääritatud või kuivatatud)

0650000

0650000

| v) | Jaanikaunad (jaanileivad) |
| --- | --- |

v)

v)

Jaanikaunad (jaanileivad)

0700000

0700000

| 7. | HUMAL (kuivatatud) |
| --- | --- |

7.

7.

HUMAL (kuivatatud)

0800000

0800000

| 8. | MAITSEAINED |
| --- | --- |

8.

8.

MAITSEAINED

0810000

0810000

| i) | Seemned |
| --- | --- |

i)

i)

Seemned

0810010

0810010

Aniis

Aniis

0810020

0810020

Mustköömen

Mustköömen

0810030

0810030

Selleriseemned (hariliku leeskputke seemned)

Selleriseemned (hariliku leeskputke seemned)

0810040

0810040

Koriandriseemned

Koriandriseemned

0810050

0810050

Vürtsiköömen

Vürtsiköömen

0810060

0810060

Tilliseemned

Tilliseemned

0810070

0810070

Apteegitilli seemned

Apteegitilli seemned

0810080

0810080

Põld-lambaläätsed

Põld-lambaläätsed

0810090

0810090

Muskaatpähkel

Muskaatpähkel

0810990

0810990

Muud

Muud

0820000

0820000

| ii) | Viljad ja marjad |
| --- | --- |

ii)

ii)

Viljad ja marjad

0820010

0820010

Piment

Piment

0820020

0820020

Sechuani pipar (aniispipar, jaapani pipar)

Sechuani pipar (aniispipar, jaapani pipar)

0820030

0820030

Köömen

Köömen

0820040

0820040

Kardemon

Kardemon

0820050

0820050

Kadakamarjad

Kadakamarjad

0820060

0820060

Must, roheline ja valge pipar (pikk pipar, roseepipar)

Must, roheline ja valge pipar (pikk pipar, roseepipar)

0820070

0820070

Vanillikuprad

Vanillikuprad

0820080

0820080

Tamarindipuu viljad

Tamarindipuu viljad

0820990

0820990

Muud

Muud

0830000

0830000

| iii) | Puukoor |
| --- | --- |

iii)

iii)

Puukoor

0830010

0830010

Kaneel (tseiloni kaneelipuu koor)

Kaneel (tseiloni kaneelipuu koor)

0830990

0830990

Muud

Muud

0840000

0840000

| iv) | Juured või risoomid |
| --- | --- |

iv)

iv)

Juured või risoomid

0840010

0840010

Lagritsa-magusjuur

Lagritsa-magusjuur

0840020

0840020

Ingver

Ingver

0840030

0840030

Kollajuur (kurkum)

Kollajuur (kurkum)

| (+) | Maitseainete rühmas kohaldatakse mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040) suhtes sama jääkide piirnormi, mida kohaldatakse köögiviljade kategooria juur- ja mugulköögiviljade rühmas mädarõikale (Armoracia rusticana) (kood 0213040), võttes määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõike 1 kohaselt arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid taseme muutusi.







  0840040 | Mädarõigas |
| --- | --- | --- |

(+)

Maitseainete rühmas kohaldatakse mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040) suhtes sama jääkide piirnormi, mida kohaldatakse köögiviljade kategooria juur- ja mugulköögiviljade rühmas mädarõikale (Armoracia rusticana) (kood 0213040), võttes määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõike 1 kohaselt arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid taseme muutusi.

Armoracia rusticana

Armoracia rusticana

0840040

0840040

Mädarõigas

Mädarõigas

| (+) | Need jääkide piirnormid vaadatakse üle 31. detsembriks 2019. Andmete ümberhindamine võib kaasa tuua jääkide piirnormi muutmise.







  0840990 | Muud |
| --- | --- | --- |
| 085000 | v) | Pungad |

(+)

Need jääkide piirnormid vaadatakse üle 31. detsembriks 2019. Andmete ümberhindamine võib kaasa tuua jääkide piirnormi muutmise.

0840990

0840990

Muud

Muud

085000

085000

v)

v)

Pungad

0850010

0850010

Nelk

Nelk

0850020

0850020

Kappar

Kappar

0850990

0850990

Muud

Muud

0860000

0860000

| vi) | Õie emakasuue |
| --- | --- |

vi)

vi)

Õie emakasuue

0860010

0860010

Safran

Safran

0860990

0860990

Muud

Muud

0870000

0870000

| vii) | Seemnerüü |
| --- | --- |

vii)

vii)

Seemnerüü

0870010

0870010

Muskaatõis

Muskaatõis

0870990

0870990

Muud

Muud

0900000

0900000

| 9. | SUHKRUTAIMED |
| --- | --- |

9.

9.

SUHKRUTAIMED

0900010

0900010

Suhkrupeet (juur)

Suhkrupeet (juur)

0900020

0900020

Suhkruroog

Suhkruroog

0900030

0900030

Sigurijuured

Sigurijuured

0900990

0900990

Muud

Muud

1000000

1000000

| 10. | LOOMSED TOOTED — MAISMAALOOMAD |
| --- | --- |

10.

10.

LOOMSED TOOTED — MAISMAALOOMAD

1010000

1010000

| i) | Kude |
| --- | --- |

i)

i)

Kude

1011000

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

a)

Sead

1011010

1011010

Lihaskude

Lihaskude

1011020

1011020

Rasvkude

Rasvkude

1011030

1011030

Maks

Maks

1011040

1011040

Neerud

Neerud

1011050

1011050

Söödav rups

Söödav rups

1011990

1011990

Muud

Muud

1012000

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

b)

Veised

1012010

1012010

Lihaskude

Lihaskude

1012020

1012020

Rasvkude

Rasvkude

1012030

1012030

Maks

Maks

1012040

1012040

Neerud

Neerud

1012050

1012050

Söödav rups

Söödav rups

1012990

1012990

Muud

Muud

1013000

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

c)

Lambad

1013010

1013010

Lihaskude

Lihaskude

1013020

1013020

Rasvkude

Rasvkude

1013030

1013030

Maks

Maks

1013040

1013040

Neerud

Neerud

1013050

1013050

Söödav rups

Söödav rups

1013990

1013990

Muud

Muud

1014000

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

d)

Kitsed

1014010

1014010

Lihaskude

Lihaskude

1014020

1014020

Rasvkude

Rasvkude

1014030

1014030

Maks

Maks

1014040

1014040

Neerud

Neerud

1014050

1014050

Söödav rups

Söödav rups

1014990

1014990

Muud

Muud

1015000

1015000

| e) | Hobused, eeslid, muulad või hobueeslid |
| --- | --- |

e)

e)

Hobused, eeslid, muulad või hobueeslid

1015010

1015010

Lihaskude

Lihaskude

1015020

1015020

Rasvkude

Rasvkude

1015030

1015030

Maks

Maks

1015040

1015040

Neerud

Neerud

1015050

1015050

Söödav rups

Söödav rups

1015990

1015990

Muud

Muud

1016000

1016000

| f) | Kodulinnud — kanad, haned, pardid, kalkunid ja pärlkanad, jaanalinnud, tuvid |
| --- | --- |

f)

f)

Kodulinnud — kanad, haned, pardid, kalkunid ja pärlkanad, jaanalinnud, tuvid

1016010

1016010

Lihaskude

Lihaskude

1016020

1016020

Rasvkude

Rasvkude

1016030

1016030

Maks

Maks

1016040

1016040

Neerud

Neerud

1016050

1016050

Söödav rups

Söödav rups

1016990

1016990

Muud

Muud

1017000

1017000

| g) | Muud põllumajandusloomad (küülikud, kängurud, hirved) |
| --- | --- |

g)

g)

Muud põllumajandusloomad (küülikud, kängurud, hirved)

1017010

1017010

Lihaskude

Lihaskude

1017020

1017020

Rasvkude

Rasvkude

1017030

1017030

Maks

Maks

1017040

1017040

Neerud

Neerud

1017050

1017050

Söödav rups

Söödav rups

1017990

1017990

Muud

Muud

1020000

1020000

| ii) | Piim |
| --- | --- |

ii)

ii)

Piim

1020010

1020010

Veised

Veised

1020020

1020020

Lambad

Lambad

1020030

1020030

Kitsed

Kitsed

1020040

1020040

Hobused

Hobused

1020990

1020990

Muud

Muud

1030000

1030000

| iii) | Linnumunad |
| --- | --- |

iii)

iii)

Linnumunad

1030010

1030010

Kanad

Kanad

1030020

1030020

Pardid

Pardid

1030030

1030030

Haned

Haned

1030040

1030040

Vutid

Vutid

1030990

1030990

Muud

Muud

1040000

1040000

| iv) | Mesi (mesilaspiim, õietolm, kärjemesi) |
| --- | --- |

iv)

iv)

Mesi (mesilaspiim, õietolm, kärjemesi)

1050000

1050000

| v) | Kahepaiksed ja roomajad (konnakoivad, krokodillid) |
| --- | --- |

v)

v)

Kahepaiksed ja roomajad (konnakoivad, krokodillid)

1060000

1060000

| vi) | Teod |
| --- | --- |

vi)

vi)

Teod

1070000

1070000

| vii) | Muud maismaaloomadelt pärit tooted (ulukiliha) |
| --- | --- |

vii)

vii)

Muud maismaaloomadelt pärit tooted (ulukiliha)

Didetsüüldimetüülammooniumkloriid (selliste alküülitud kvaternaarsete ammooniumsoolade segu, mille alküülahelate pikkus on C8, C10 ja C12)

Didetsüüldimetüülammooniumkloriid (selliste alküülitud kvaternaarsete ammooniumsoolade segu, mille alküülahelate pikkus on C8

10

12

| (+) | Need jääkide piirnormid vaadatakse üle 31. detsembriks 2019. Andmete ümberhindamine võib kaasa tuua jääkide piirnormi muutmise.







  0100000 | 1. | VÄRSKED VÕI KÜLMUTATUD PUUVILJAD; PÄHKLID |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Need jääkide piirnormid vaadatakse üle 31. detsembriks 2019. Andmete ümberhindamine võib kaasa tuua jääkide piirnormi muutmise.

0100000

0100000

1.

1.

VÄRSKED VÕI KÜLMUTATUD PUUVILJAD; PÄHKLID

0110000

0110000

| i) | Tsitrusviljad |
| --- | --- |

i)

i)

Tsitrusviljad

0110010

0110010

Greibid (shaddock'id, pomelod, sweetie'd, tangelod (v.a minneolad), uglid ja muud hübriidid)

Greibid (shaddock'id, pomelod, sweetie'd, tangelod (v.a minneolad), uglid ja muud hübriidid)

0110020

0110020

Apelsinid (bergamotid, pomerantsid, chinotto'd ja muud hübriidid)

Apelsinid (bergamotid, pomerantsid, chinotto'd ja muud hübriidid)

0110030

0110030

Sidrunid (sukaadisidrunid, sidrunid, budakämblad (Citrus medica var. sarcodactylis))

Sidrunid (sukaadisidrunid, sidrunid, budakämblad (Citrus medica

sarcodactylis

0110040

0110040

Laimid

Laimid

0110050

0110050

Mandariinid (klementiinid, tangeriinid, minneolad ja muud hübriidid tangorid (Citrus reticulata × sinensis))

Mandariinid (klementiinid, tangeriinid, minneolad ja muud hübriidid tangorid (Citrus reticulata

sinensis

0110990

0110990

Muud

Muud

0120000

0120000

| ii) | Pähklipuu viljad |
| --- | --- |

ii)

ii)

Pähklipuu viljad

0120010

0120010

Mandlid

Mandlid

0120020

0120020

Brasiilia pähklid

Brasiilia pähklid

0120030

0120030

India pähklid

India pähklid

0120040

0120040

Kastanid

Kastanid

0120050

0120050

Kookospähklid

Kookospähklid

0120060

0120060

Sarapuupähklid (filbertpähklid)

Sarapuupähklid (filbertpähklid)

0120070

0120070

Makadaamiapähklid

Makadaamiapähklid

0120080

0120080

Pekanipähklid

Pekanipähklid

0120090

0120090

Piiniapähklid

Piiniapähklid

0120100

0120100

Pistaatsiapähklid

Pistaatsiapähklid

0120110

0120110

Kreeka pähklid

Kreeka pähklid

0120990

0120990

Muud

Muud

0130000

0130000

| iii) | Õunviljad |
| --- | --- |

iii)

iii)

Õunviljad

0130010

0130010

Õunad (paradiisiõunad)

Õunad (paradiisiõunad)

0130020

0130020

Pirnid (liiv-pirnid)

Pirnid (liiv-pirnid)

0130030

0130030

Küdooniad

Küdooniad

0130040

0130040

Astelpihlakad

Astelpihlakad

0130050

0130050

Nisperod

Nisperod

0130990

0130990

Muud

Muud

0140000

0140000

| iv) | Luuviljad |
| --- | --- |

iv)

iv)

Luuviljad

0140010

0140010

Aprikoosid

Aprikoosid

0140020

0140020

Kirsid (maguskirsid, hapukirsid)

Kirsid (maguskirsid, hapukirsid)

0140030

0140030

Virsikud (nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

Virsikud (nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

0140040

0140040

Ploomid (kreegid, renkloodid, mirabellid, laukaploomid, punased datlid/hiina datlid/jujuubid (Ziziphus zizyphus))

Ploomid (kreegid, renkloodid, mirabellid, laukaploomid, punased datlid/hiina datlid/jujuubid (Ziziphus zizyphus

0140990

0140990

Muud

Muud

0150000

0150000

| v) | Marjad ja väikesed puuviljad |
| --- | --- |

v)

v)

Marjad ja väikesed puuviljad

0151000

0151000

| a) | Laua- ja veiniviinamarjad |
| --- | --- |

a)

a)

Laua- ja veiniviinamarjad

0151010

0151010

Lauaviinamarjad

Lauaviinamarjad

0151020

0151020

Veiniviinamarjad

Veiniviinamarjad

0152000

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

b)

Maasikad

0153000

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

c)

Koguviljad

0153010

0153010

Pamplid

Pamplid

0153020

0153020

Põldmurakad (loganvamplid, teivamplid, boisenvamplid ja muud perekonna Rubus hübriidid)

Põldmurakad (loganvamplid, teivamplid, boisenvamplid ja muud perekonna Rubus

0153030

0153030

Vaarikad (punakarvased vaarikad, mesimurakad (Rubus arcticus), hübriidvaarikad (Rubus arcticus × Rubus idaeus))

Vaarikad (punakarvased vaarikad, mesimurakad (Rubus arcticus), hübriidvaarikad (Rubus arcticus

Rubus idaeus

0153990

0153990

Muud

Muud

0154000

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad

0154010

0154010

Mustikad (harilikud mustikad)

Mustikad (harilikud mustikad)

0154020

0154020

Jõhvikad (pohlad/mustikpohlad (V. vitis-idaea))

Jõhvikad (pohlad/mustikpohlad (V. vitis-idaea

0154030

0154030

Sõstrad (punased, mustad ja valged)

Sõstrad (punased, mustad ja valged)

0154040

0154040

Karusmarjad (sealhulgas hübriidid muude perekonna Ribes liikidega)

Karusmarjad (sealhulgas hübriidid muude perekonna Ribes

0154050

0154050

Kibuvitsamarjad

Kibuvitsamarjad

0154060

0154060

Mooruspuumarjad (maasikapuu viljad)

Mooruspuumarjad (maasikapuu viljad)

0154070

0154070

Õun-viirpuu marjad (teravahambulise aktiniidia viljad (Actinidia arguta))

Õun-viirpuu marjad (teravahambulise aktiniidia viljad (Actinidia arguta

0154080

0154080

Musta leedri marjad (musta aroonia, pihlaka, türnpuu, viirpuu, toompihlaka ja muude puude marjad)

Musta leedri marjad (musta aroonia, pihlaka, türnpuu, viirpuu, toompihlaka ja muude puude marjad)

0154990

0154990

Muud

Muud

0160000

0160000

| vi) | Muud viljad |
| --- | --- |

vi)

vi)

Muud viljad

0161000

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

a)

Söödava koorega

0161010

0161010

Datlid

Datlid

0161020

0161020

Viigimarjad

Viigimarjad

0161030

0161030

Lauaoliivid

Lauaoliivid

0161040

0161040

Kinkanid (jaapani kinkanid, harilikud kinkanid, limkvaadid (Citrus aurantifolia × Fortunella spp.))

Kinkanid (jaapani kinkanid, harilikud kinkanid, limkvaadid (Citrus aurantifolia

Fortunella

0161050

0161050

Tähtviljad (Bilimbid)

Tähtviljad (Bilimbid)

0161060

0161060

Kakiploomid

Kakiploomid

0161070

0161070

Nelgipuu viljad (jaava õunad, pomerakid, jambu-nelgipuu viljad, brasiilia kirsid, pitanga/surinami kirsid (grumichama, Eugenia uniflora))

Nelgipuu viljad (jaava õunad, pomerakid, jambu-nelgipuu viljad, brasiilia kirsid, pitanga/surinami kirsid (grumichama, Eugenia uniflora

0161990

0161990

Muud

Muud

0162000

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

b)

Mittesöödava koorega, väikesed

0162010

0162010

Kiivid

Kiivid

0162020

0162020

Hiina litšipuu viljad (pulasanid, rambutanid, longanid, mangosteenid, aed-lansapuu viljad, söödav salakpalm)

Hiina litšipuu viljad (pulasanid, rambutanid, longanid, mangosteenid, aed-lansapuu viljad, söödav salakpalm)

0162030

0162030

Granadillid

Granadillid

0162040

0162040

Suureviljalise viigikaktuse viljad

Suureviljalise viigikaktuse viljad

0162050

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

Hariliku kuldlehiku viljad

0162060

0162060

Virgiinia persimonid (Diospyros digyna viljad, Casimiroa edulise viljad, rohelise marmelaadipuu viljad, Pouteria campechiana viljad, magusa marmelaadipuu viljad)

Virgiinia persimonid (Diospyros digyna

Casimiroa edulise

Pouteria campechiana

0162990

0162990

Muud

Muud

0163000

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

c)

Mittesöödava koorega, suured

0163010

0163010

Avokaadod

Avokaadod

0163020

0163020

Banaanid (kääbusbanaanid, jahubanaanid, bananiitod)

Banaanid (kääbusbanaanid, jahubanaanid, bananiitod)

0163030

0163030

Mangod

Mangod

0163040

0163040

Papaiad

Papaiad

0163050

0163050

Granaatõunad

Granaatõunad

0163060

0163060

Suhkruannoonad (võrkannoonad, kaneelannoonad, Annona diversifolia viljad ja muud keskmise suurusega annoonad)

Suhkruannoonad (võrkannoonad, kaneelannoonad, Annona diversifolia viljad ja muud keskmise suurusega annoonad)

0163070

0163070

Guajaavid (draakoniviljad/pitaiad (Hylocereus undatus))

Guajaavid (draakoniviljad/pitaiad (Hylocereus undatus

0163080

0163080

Ananassid

Ananassid

0163090

0163090

Hõlmise leivapuu viljad (erilehise leivapuu viljad (jakad))

Hõlmise leivapuu viljad (erilehise leivapuu viljad (jakad))

0163100

0163100

Durianid

Durianid

0163110

0163110

Oga-annoonad

Oga-annoonad

0163990

0163990

Muud

Muud

0200000

0200000

| 2. | VÄRSKED VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILJAD |
| --- | --- |

2.

2.

VÄRSKED VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILJAD

0210000

0210000

| i) | Juur ja mugulköögiviljad |
| --- | --- |

i)

i)

Juur ja mugulköögiviljad

0211000

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

a)

Kartulid

0212000

0212000

| b) | Troopilised juur- ja mugulköögiviljad |
| --- | --- |

b)

b)

Troopilised juur- ja mugulköögiviljad

0212010

0212010

Kassaavad (tarod/jaapani tarod, malanga kollavõhud)

Kassaavad (tarod/jaapani tarod, malanga kollavõhud)

0212020

0212020

Bataadid

Bataadid

0212030

0212030

Jamsilised (ameerika muguload, mehhiko jamss)

Jamsilised (ameerika muguload, mehhiko jamss)

0212040

0212040

Roogmaranta

Roogmaranta

0212990

0212990

Muud

Muud

0213000

0213000

| c) | Muud juur- ja mugulköögiviljad, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

c)

Muud juur- ja mugulköögiviljad, v.a suhkrupeet

0213010

0213010

Söögipeet

Söögipeet

0213020

0213020

Porgand

Porgand

0213030

0213030

Juurseller

Juurseller

0213040

0213040

Mädarõigas (kikkaputke, leeskputke, emajuure juur)

Mädarõigas (kikkaputke, leeskputke, emajuure juur)

0213050

0213050

Maapirn (mugul-nõianõges)

Maapirn (mugul-nõianõges)

0213060

0213060

Pastinaak

Pastinaak

0213070

0213070

Juurpetersell

Juurpetersell

0213080

0213080

Redis (mustrõigas, jaapani redis, väike redis ja muud sellised sordid, söödav lõikhein (Cyperus esculentus))

Redis (mustrõigas, jaapani redis, väike redis ja muud sellised sordid, söödav lõikhein (Cyperus esculentus

0213090

0213090

Aed-piimjuur (mustjuur, hispaania aed-piimjuur, suur takjas)

Aed-piimjuur (mustjuur, hispaania aed-piimjuur, suur takjas)

0213100

0213100

Kaalikas

Kaalikas

0213110

0213110

Naeris

Naeris

0213990

0213990

Muud

Muud

0220000

0220000

| ii) | Sibulköögiviljad |
| --- | --- |

ii)

ii)

Sibulköögiviljad

0220010

0220010

Küüslauk

Küüslauk

0220020

0220020

Sibul (muud sibulad, hõbesibul)

Sibul (muud sibulad, hõbesibul)

0220030

0220030

Pesasibul

Pesasibul

0220040

0220040

Talisibul (muud rohelised sibulad ja samalaadsed sordid)

Talisibul (muud rohelised sibulad ja samalaadsed sordid)

0220990

0220990

Muud

Muud

0230000

0230000

| iii) | Viliköögivili |
| --- | --- |

iii)

iii)

Viliköögivili

0231000

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

a)

Maavitsalised

0231010

0231010

Tomat (kirsstomat, füüsal, goji marjad, hiina taralõnga marjad (Lycium barbarum ja L. chinense), tamarillo)

Tomat (kirsstomat, füüsal, goji marjad, hiina taralõnga marjad (Lycium barbarum

L. chinense

0231020

0231020

Paprikad (vürtspaprikad)

Paprikad (vürtspaprikad)

0231030

0231030

Baklažaanid (valge baklažaan (valge pommu), gboma (antroewa) (S. macrocarpon))

Baklažaanid (valge baklažaan (valge pommu), gboma (antroewa) (S. macrocarpon

0231040

0231040

Söödav muskushibisk

Söödav muskushibisk

0231990

0231990

Muud

Muud

0232000

0232000

| b) | Kõrvitsalised — söödava koorega |
| --- | --- |

b)

b)

Kõrvitsalised — söödava koorega

0232010

0232010

Kurgid

Kurgid

0232020

0232020

Kornišonid

Kornišonid

0232030

0232030

Kabatšokid (taldrikkõrvits, suvikõrvits, harilik pudelkõrvits (Lagenaria siceraria), tuumkõrvits, karella (sopropo), harilik madukurk, kandiline käsnkõrvits (teroi))

Kabatšokid (taldrikkõrvits, suvikõrvits, harilik pudelkõrvits (Lagenaria siceraria

0232990

0232990

Muud

Muud

0233000

0233000

| c) | Kõrvitsalised — mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

c)

Kõrvitsalised — mittesöödava koorega

0233010

0233010

Melonid (ogamelon)

Melonid (ogamelon)

0233020

0233020

Suureviljalised kõrvitsad (kõrvitsad, suvikõrvitsad (hilised sordid))

Suureviljalised kõrvitsad (kõrvitsad, suvikõrvitsad (hilised sordid))

0233030

0233030

Arbuusid

Arbuusid

0233990

0233990

Muud

Muud

0234000

0234000

| d) | Suhkrumais (minimais) |
| --- | --- |

d)

d)

Suhkrumais (minimais)

0239000

0239000

| e) | Muud viliköögiviljad |
| --- | --- |

e)

e)

Muud viliköögiviljad

0240000

0240000

| iv) | Kapsasköögiviljad |
| --- | --- |

iv)

iv)

Kapsasköögiviljad

0241000

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

a)

Õisikkapsad

0241010

0241010

Spargelkapsas (asparkapsas, hiina spargelkapsas, itaalia lillnaeris)

Spargelkapsas (asparkapsas, hiina spargelkapsas, itaalia lillnaeris)

0241020

0241020

Lillkapsas

Lillkapsas

0241990

0241990

Muud

Muud

0242000

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

b)

Peakapsad

0242010

0242010

Rooskapsas

Rooskapsas

0242020

0242020

Peakapsas (koonuskapsas, punane peakapsas, kähar peakapsas, valge peakapsas)

Peakapsas (koonuskapsas, punane peakapsas, kähar peakapsas, valge peakapsas)

0242990

0242990

Muud

Muud

0243000

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

c)

Lehtkapsad

0243010

0243010

Hiina kapsas (india sinep (india kapsasrohi), pekingi lehtnaeris (paksoi), „hiina kapsas”, palmkapsas)

Hiina kapsas (india sinep (india kapsasrohi), pekingi lehtnaeris (paksoi), „hiina kapsas”, palmkapsas)

0243020

0243020

Lehtkapsas (kähar lehtkapsas, portugali kapsas, portugali lehtkapsas, söödakapsas)

Lehtkapsas (kähar lehtkapsas, portugali kapsas, portugali lehtkapsas, söödakapsas)

0243990

0243990

Muud

Muud

0244000

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

d)

Nuikapsad

0250000

0250000

| v) | Lehtköögivili ja värsked maitsetaimed |
| --- | --- |

v)

v)

Lehtköögivili ja värsked maitsetaimed

0251000

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed, sh ristõieliste sugukonnast |
| --- | --- |

a)

a)

Aedsalat ja muud salatitaimed, sh ristõieliste sugukonnast

0251010

0251010

Põldkännak (põldkännak)

Põldkännak (põldkännak)

0251020

0251020

Aedsalat (peasalat, punaseleheline salat („Lollo rosso” salat), jääsalat, rooma salat)

Aedsalat (peasalat, punaseleheline salat („Lollo rosso” salat), jääsalat, rooma salat)

0251030

0251030

Eskariool (sile endiiviasigur) (juursigur, punasigur, salatsigur, kähar lehtsigur (C. endivia var. crispum/C. intybus var. foliosum), võilillelehed)

Eskariool (sile endiiviasigur) (juursigur, punasigur, salatsigur, kähar lehtsigur (C. endivia

crispum

C. intybus

foliosum

0251040

0251040

Salatkress (mungoaidandid, lutserniidandid)

Salatkress (mungoaidandid, lutserniidandid)

0251050

0251050

Ameerika kollakas

Ameerika kollakas

0251060

0251060

Põld-võõrkapsas, rukola (liivsinep (Diplotaxis spp.))

Põld-võõrkapsas, rukola (liivsinep (Diplotaxis

0251070

0251070

Sarepta kapsasrohi

Sarepta kapsasrohi

0251080

0251080

Kapsasrohu Brassica spp. võrsed ja lehed, naeri pealsed (jaapani petersell, herne- ja redisevõrsed ja muude kapsasrohu perekonna liikide noored pealsed (kuni 8 pärislehe moodustumiseni), nuikapsalehed)

Kapsasrohu Brassica

0251990

0251990

Muud

Muud

0252000

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

b)

Spinat ja muu samalaadne (lehed)

0252010

0252010

Spinat (spinat-ruutlehik, rebashein (pak-khom, tampara), harilik taro, söödav tsestrum (bitaviri-kibeleht),)

Spinat (spinat-ruutlehik, rebashein (pak-khom, tampara), harilik taro, söödav tsestrum (bitaviri-kibeleht),)

0252020

0252020

Portulak (talveportulak, aedportulak, harilik portulak, hapuoblikas, rand-ogamalts (Salsola soda))

Portulak (talveportulak, aedportulak, harilik portulak, hapuoblikas, rand-ogamalts (Salsola soda

0252030

0252030

Lehtpeet (mangold) (söögipeedi lehed)

Lehtpeet (mangold) (söögipeedi lehed)

0252990

0252990

Muud

Muud

0253000

0253000

| c) | Viinamarja lehed (spinatbasella, banaanilehed, roniakaatsia (Acacia pennata)) |
| --- | --- |

c)

c)

Viinamarja lehed (spinatbasella, banaanilehed, roniakaatsia (Acacia pennata

0254000

0254000

| d) | Ürtallikkress (vesi-lehtertapp/hiina lehtertapp (Ipomea aquatica), marsiilea, salatneptuunia) |
| --- | --- |

d)

d)

Ürtallikkress (vesi-lehtertapp/hiina lehtertapp (Ipomea aquatica

0255000

0255000

| e) | Harilik sigur |
| --- | --- |

e)

e)

Harilik sigur

0256000

0256000

| f) | Maitsetaimed |
| --- | --- |

f)

f)

Maitsetaimed

0256010

0256010

Aed-harakputk

Aed-harakputk

0256020

0256020

Murulauk

Murulauk

0256030

0256030

Lehtseller (apteegitilli, koriandri, tilli, köömne, leeskputke, kikkaputke, mesiputke ning muude sarikaliste sugukonna taimede lehed, koriander-ogaputk (Eryngium foetidum))

Lehtseller (apteegitilli, koriandri, tilli, köömne, leeskputke, kikkaputke, mesiputke ning muude sarikaliste sugukonna taimede lehed, koriander-ogaputk (Eryngium foetidum

0256040

0256040

Petersell (juurpeterselli lehed)

Petersell (juurpeterselli lehed)

0256050

0256050

Aedsalvei (mägi-piparrohi, piparrohi, Borago officinalis'e lehed)

Aedsalvei (mägi-piparrohi, piparrohi, Borago officinalis

0256060

0256060

Rosmariin

Rosmariin

0256070

0256070

Liivatee (vorstirohi, pune)

Liivatee (vorstirohi, pune)

0256080

0256080

Basiilik (meliss, münt, piparmünt, püha basiilik, vürtsbasiilik, ameerika basiilik, söödavad õied (peiulille õied ja muud), aasia vesinaba, beetlilehed, vürtsmuraia lehed)

Basiilik (meliss, münt, piparmünt, püha basiilik, vürtsbasiilik, ameerika basiilik, söödavad õied (peiulille õied ja muud), aasia vesinaba, beetlilehed, vürtsmuraia lehed)

0256090

0256090

Loorberilehed (sidrunhein)

Loorberilehed (sidrunhein)

0256100

0256100

Estragonpuju (iisop)

Estragonpuju (iisop)

0256990

0256990

Muud

Muud

0260000

0260000

| vi) | Kaunköögiviljad (värsked) |
| --- | --- |

vi)

vi)

Kaunköögiviljad (värsked)

0260010

0260010

Oad (kaunadega) (rohelised oad (värsked oad), õisoad, aedoad, pikad oad, guaaraoad, sojaoad)

Oad (kaunadega) (rohelised oad (värsked oad), õisoad, aedoad, pikad oad, guaaraoad, sojaoad)

0260020

0260020

Oad (kaunadeta) (põldoad, prantsuse oad, mõõkoad, liimaoad, silmoad)

Oad (kaunadeta) (põldoad, prantsuse oad, mõõkoad, liimaoad, silmoad)

0260030

0260030

Herned (kaunadega) (suhkruhernes (lesthernes))

Herned (kaunadega) (suhkruhernes (lesthernes))

0260040

0260040

Herned (kaunadeta) (aedherned, rohelised herned, kikerherned)

Herned (kaunadeta) (aedherned, rohelised herned, kikerherned)

0260050

0260050

Läätsed

Läätsed

0260990

0260990

Muud

Muud

0270000

0270000

| vii) | Varsköögiviljad (värsked) |
| --- | --- |

vii)

vii)

Varsköögiviljad (värsked)

0270010

0270010

Spargel

Spargel

0270020

0270020

Hispaania artišokk (Borago officinalis'e varred)

Hispaania artišokk (Borago officinalis

0270030

0270030

Seller

Seller

0270040

0270040

Apteegitill

Apteegitill

0270050

0270050

Kera-artišokk (banaani õisik)

Kera-artišokk (banaani õisik)

0270060

0270060

Porrulauk

Porrulauk

0270070

0270070

Rabarber

Rabarber

0270080

0270080

Bambusevõrsed

Bambusevõrsed

0270090

0270090

Palmipungad

Palmipungad

0270990

0270990

Muud

Muud

0280000

0280000

| viii) | Seened |
| --- | --- |

viii)

viii)

Seened

0280010

0280010

Kultuurseened (šampinjonid, austerservikud, šiitake-seened, seeneniidistik (vegetatiivsed osad))

Kultuurseened (šampinjonid, austerservikud, šiitake-seened, seeneniidistik (vegetatiivsed osad))

0280020

0280020

Metsaseened (kukeseened, trühvlid, mürklid, puravikud)

Metsaseened (kukeseened, trühvlid, mürklid, puravikud)

0280990

0280990

Muud

Muud

0290000

0290000

| ix) | Merevetikad |
| --- | --- |

ix)

ix)

Merevetikad

0300000

0300000

| 3. | KUIVATATUD KAUNVILJAD |
| --- | --- |

3.

3.

KUIVATATUD KAUNVILJAD

0300010

0300010

Oad (põldoad, valged oad, prantsuse oad, mõõkoad, liimaoad, silmoad)

Oad (põldoad, valged oad, prantsuse oad, mõõkoad, liimaoad, silmoad)

0300020

0300020

Läätsed

Läätsed

0300030

0300030

Herned (kikerherned, põldherned, põld-seaherned)

Herned (kikerherned, põldherned, põld-seaherned)

0300040

0300040

Lupiinid

Lupiinid

0300990

0300990

Muud

Muud

0400000

0400000

| 4. | ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD |
| --- | --- |

4.

4.

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD

0401000

0401000

| i) | Õliseemned |
| --- | --- |

i)

i)

Õliseemned

0401010

0401010

Linaseemned

Linaseemned

0401020

0401020

Maapähklid

Maapähklid

0401040

0401040

Mooniseemned

Mooniseemned

0401040

0401040

Seesamiseemned

Seesamiseemned

0401050

0401050

Päevalilleseemned

Päevalilleseemned

0401060

0401060

Rapsiseemned (naerisheinaseemned, naeriseemned)

Rapsiseemned (naerisheinaseemned, naeriseemned)

0401070

0401070

Sojaoad

Sojaoad

0401080

0401080

Sinepiseemned

Sinepiseemned

0401090

0401090

Puuvillaseemned

Puuvillaseemned

0401100

0401100

Kõrvitsaseemned (muude kõrvitsaliste seemned)

Kõrvitsaseemned (muude kõrvitsaliste seemned)

0401110

0401110

Värvisafloor

Värvisafloor

0401120

0401120

Kurgirohi (teelehtjas ussikeel (Echium plantagineum), põld-rusuvars (Buglossoides arvensis))

Kurgirohi (teelehtjas ussikeel (Echium plantagineum

Buglossoides arvensis

0401130

0401130

Põldtuder

Põldtuder

0401140

0401140

Kanepiseemned

Kanepiseemned

0401150

0401150

Riitsinuse seemned

Riitsinuse seemned

0401990

0401990

Muud

Muud

0402000

0402000

| ii) | Õliviljad |
| --- | --- |

ii)

ii)

Õliviljad

0402010

0402010

Oliivid õli tootmiseks

Oliivid õli tootmiseks

0402020

0402020

Õlipalmi pähklid (palmituum)

Õlipalmi pähklid (palmituum)

0402030

0402030

Õlipalmi viljad

Õlipalmi viljad

0402040

0402040

Kapokipuu viljad

Kapokipuu viljad

0402990

0402990

Muud

Muud

0500000

0500000

| 5. | TERAVILI |
| --- | --- |

5.

5.

TERAVILI

0500010

0500010

Oder

Oder

0500020

0500020

Tatar (rebashein, tšiili hanemalts)

Tatar (rebashein, tšiili hanemalts)

0500030

0500030

Mais

Mais

0500040

0500040

Hirss (itaalia kukeleib, abessiinia lembehein, korakaani sõrmhirss, neegri-hiidhirss)

Hirss (itaalia kukeleib, abessiinia lembehein, korakaani sõrmhirss, neegri-hiidhirss)

0500050

0500050

Kaer

Kaer

0500060

0500060

Riis (tuskaroora vesiriis (Zizania aquatica))

Riis (tuskaroora vesiriis (Zizania aquatica

0500070

0500070

Rukis

Rukis

0500080

0500080

Suhkrusorgo

Suhkrusorgo

0500090

0500090

Nisu (speltanisu, tritikale (nisu ja rukki ristand))

Nisu (speltanisu, tritikale (nisu ja rukki ristand))

0500990

0500990

Muud (kanaari paelrohu seemned (Phalaris canariensis))

Muud (kanaari paelrohu seemned (Phalaris canariensis

0600000

0600000

| 6. | TEE, KOHV, TAIMETEED JA KAKAO |
| --- | --- |

6.

6.

TEE, KOHV, TAIMETEED JA KAKAO

0610000

0610000

| i) | Tee |
| --- | --- |

i)

i)

Tee

0620000

0620000

| ii) | Kohvioad |
| --- | --- |

ii)

ii)

Kohvioad

0630000

0630000

| iii) | Taimeteed (kuivatatud) |
| --- | --- |

iii)

iii)

Taimeteed (kuivatatud)

0631000

0631000

| a) | Õied |
| --- | --- |

a)

a)

Õied

0631010

0631010

Kummeliõied

Kummeliõied

0631020

0631020

Hapu hibiskuse õied

Hapu hibiskuse õied

0631030

0631030

Roosi õielehed

Roosi õielehed

0631040

0631040

Jasmiiniõied (musta leedripuu õisikud (Sambucus nigra))

Jasmiiniõied (musta leedripuu õisikud (Sambucus nigra

0631050

0631050

Pärnaõied

Pärnaõied

0631990

0631990

Muud

Muud

0632000

0632000

| b) | Lehed |
| --- | --- |

b)

b)

Lehed

0632010

0632010

Maasikalehed

Maasikalehed

0632020

0632020

Punapõõsa lehed (hõlmikpuu lehed)

Punapõõsa lehed (hõlmikpuu lehed)

0632030

0632030

Mate

Mate

0632990

0632990

Muud

Muud

0633000

0633000

| c) | Juured |
| --- | --- |

c)

c)

Juured

0633010

0633010

Palderjanijuured

Palderjanijuured

0633020

0633020

Ženžennijuured

Ženžennijuured

0633990

0633990

Muud

Muud

0639000

0639000

| d) | Muud taimeteed |
| --- | --- |

d)

d)

Muud taimeteed

0640000

0640000

| iv) | Kakaooad (kääritatud või kuivatatud) |
| --- | --- |

iv)

iv)

Kakaooad (kääritatud või kuivatatud)

0650000

0650000

| v) | Jaanikaunad (jaanileivad) |
| --- | --- |

v)

v)

Jaanikaunad (jaanileivad)

0700000

0700000

| 7. | HUMAL (kuivatatud) |
| --- | --- |

7.

7.

HUMAL (kuivatatud)

0800000

0800000

| 8. | MAITSEAINED |
| --- | --- |

8.

8.

MAITSEAINED

0810000

0810000

| i) | Seemned |
| --- | --- |

i)

i)

Seemned

0810010

0810010

Aniis

Aniis

0810020

0810020

Mustköömen

Mustköömen

0810030

0810030

Selleriseemned (hariliku leeskputke seemned)

Selleriseemned (hariliku leeskputke seemned)

0810040

0810040

Koriandriseemned

Koriandriseemned

0810050

0810050

Vürtsiköömen

Vürtsiköömen

0810060

0810060

Tilliseemned

Tilliseemned

0810070

0810070

Apteegitilli seemned

Apteegitilli seemned

0810080

0810080

Põld-lambaläätsed

Põld-lambaläätsed

0810090

0810090

Muskaatpähkel

Muskaatpähkel

0810990

0810990

Muud

Muud

0820000

0820000

| ii) | Viljad ja marjad |
| --- | --- |

ii)

ii)

Viljad ja marjad

0820010

0820010

Piment

Piment

0820020

0820020

Sechuani pipar (aniispipar, jaapani pipar)

Sechuani pipar (aniispipar, jaapani pipar)

0820030

0820030

Köömen

Köömen

0820040

0820040

Kardemon

Kardemon

0820050

0820050

Kadakamarjad

Kadakamarjad

0820060

0820060

Must, roheline ja valge pipar (pikk pipar, roseepipar)

Must, roheline ja valge pipar (pikk pipar, roseepipar)

0820070

0820070

Vanillikuprad

Vanillikuprad

0820080

0820080

Tamarindipuu viljad

Tamarindipuu viljad

0820990

0820990

Muud

Muud

0830000

0830000

| iii) | Puukoor |
| --- | --- |

iii)

iii)

Puukoor

0830010

0830010

Kaneel (tseiloni kaneelipuu koor)

Kaneel (tseiloni kaneelipuu koor)

0830990

0830990

Muud

Muud

0840000

0840000

| iv) | Juured või risoomid |
| --- | --- |

iv)

iv)

Juured või risoomid

0840010

0840010

Lagritsa-magusjuur

Lagritsa-magusjuur

0840020

0840020

Ingver

Ingver

0840030

0840030

Kollajuur (kurkum)

Kollajuur (kurkum)

| (+) | Maitseainete rühmas kohaldatakse mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040) suhtes sama jääkide piirnormi, mida kohaldatakse köögiviljade kategooria juur- ja mugulköögiviljade rühmas mädarõikale (Armoracia rusticana) (kood 0213040), võttes määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõike 1 kohaselt arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid taseme muutusi.







  0840040 | Mädarõigas |
| --- | --- | --- |

(+)

Maitseainete rühmas kohaldatakse mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040) suhtes sama jääkide piirnormi, mida kohaldatakse köögiviljade kategooria juur- ja mugulköögiviljade rühmas mädarõikale (Armoracia rusticana) (kood 0213040), võttes määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõike 1 kohaselt arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid taseme muutusi.

Armoracia rusticana

Armoracia rusticana

0840040

0840040

Mädarõigas

Mädarõigas

| (+) | Need jääkide piirnormid vaadatakse üle 31. detsembriks 2019. Andmete ümberhindamine võib kaasa tuua jääkide piirnormi muutmise.







  0840990 | Muud |
| --- | --- | --- |
| 085000 | v) | Pungad |

(+)

Need jääkide piirnormid vaadatakse üle 31. detsembriks 2019. Andmete ümberhindamine võib kaasa tuua jääkide piirnormi muutmise.

0840990

0840990

Muud

Muud

085000

085000

v)

v)

Pungad

0850010

0850010

Nelk

Nelk

0850020

0850020

Kappar

Kappar

0850990

0850990

Muud

Muud

0860000

0860000

| vi) | Õie emakasuue |
| --- | --- |

vi)

vi)

Õie emakasuue

0860010

0860010

Safran

Safran

0860990

0860990

Muud

Muud

0870000

0870000

| vii) | Seemnerüü |
| --- | --- |

vii)

vii)

Seemnerüü

0870010

0870010

Muskaatõis

Muskaatõis

0870990

0870990

Muud

Muud

0900000

0900000

| 9. | SUHKRUTAIMED |
| --- | --- |

9.

9.

SUHKRUTAIMED

0900010

0900010

Suhkrupeet (juur)

Suhkrupeet (juur)

0900020

0900020

Suhkruroog

Suhkruroog

0900030

0900030

Sigurijuured

Sigurijuured

0900990

0900990

Muud

Muud

1000000

1000000

| 10. | LOOMSED TOOTED — MAISMAALOOMAD |
| --- | --- |

10.

10.

LOOMSED TOOTED — MAISMAALOOMAD

1010000

1010000

| i) | Kude |
| --- | --- |

i)

i)

Kude

1011000

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

a)

Sead

1011010

1011010

Lihaskude

Lihaskude

1011020

1011020

Rasvkude

Rasvkude

1011030

1011030

Maks

Maks

1011040

1011040

Neerud

Neerud

1011050

1011050

Söödav rups

Söödav rups

1011990

1011990

Muud

Muud

1012000

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

b)

Veised

1012010

1012010

Lihaskude

Lihaskude

1012020

1012020

Rasvkude

Rasvkude

1012030

1012030

Maks

Maks

1012040

1012040

Neerud

Neerud

1012050

1012050

Söödav rups

Söödav rups

1012990

1012990

Muud

Muud

1013000

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

c)

Lambad

1013010

1013010

Lihaskude

Lihaskude

1013020

1013020

Rasvkude

Rasvkude

1013030

1013030

Maks

Maks

1013040

1013040

Neerud

Neerud

1013050

1013050

Söödav rups

Söödav rups

1013990

1013990

Muud

Muud

1014000

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

d)

Kitsed

1014010

1014010

Lihaskude

Lihaskude

1014020

1014020

Rasvkude

Rasvkude

1014030

1014030

Maks

Maks

1014040

1014040

Neerud

Neerud

1014050

1014050

Söödav rups

Söödav rups

1014990

1014990

Muud

Muud

1015000

1015000

| e) | Hobused, eeslid, muulad või hobueeslid |
| --- | --- |

e)

e)

Hobused, eeslid, muulad või hobueeslid

1015010

1015010

Lihaskude

Lihaskude

1015020

1015020

Rasvkude

Rasvkude

1015030

1015030

Maks

Maks

1015040

1015040

Neerud

Neerud

1015050

1015050

Söödav rups

Söödav rups

1015990

1015990

Muud

Muud

1016000

1016000

| f) | Kodulinnud — kanad, haned, pardid, kalkunid ja pärlkanad, jaanalinnud, tuvid |
| --- | --- |

f)

f)

Kodulinnud — kanad, haned, pardid, kalkunid ja pärlkanad, jaanalinnud, tuvid

1016010

1016010

Lihaskude

Lihaskude

1016020

1016020

Rasvkude

Rasvkude

1016030

1016030

Maks

Maks

1016040

1016040

Neerud

Neerud

1016050

1016050

Söödav rups

Söödav rups

1016990

1016990

Muud

Muud

1017000

1017000

| g) | Muud põllumajandusloomad (küülikud, kängurud, hirved) |
| --- | --- |

g)

g)

Muud põllumajandusloomad (küülikud, kängurud, hirved)

1017010

1017010

Lihaskude

Lihaskude

1017020

1017020

Rasvkude

Rasvkude

1017030

1017030

Maks

Maks

1017040

1017040

Neerud

Neerud

1017050

1017050

Söödav rups

Söödav rups

1017990

1017990

Muud

Muud

1020000

1020000

| ii) | Piim |
| --- | --- |

ii)

ii)

Piim

1020010

1020010

Veised

Veised

1020020

1020020

Lambad

Lambad

1020030

1020030

Kitsed

Kitsed

1020040

1020040

Hobused

Hobused

1020990

1020990

Muud

Muud

1030000

1030000

| iii) | Linnumunad |
| --- | --- |

iii)

iii)

Linnumunad

1030010

1030010

Kanad

Kanad

1030020

1030020

Pardid

Pardid

1030030

1030030

Haned

Haned

1030040

1030040

Vutid

Vutid

1030990

1030990

Muud

Muud

1040000

1040000

| iv) | Mesi (mesilaspiim, õietolm, kärjemesi) |
| --- | --- |

iv)

iv)

Mesi (mesilaspiim, õietolm, kärjemesi)

1050000

1050000

| v) | Kahepaiksed ja roomajad (konnakoivad, krokodillid) |
| --- | --- |

v)

v)

Kahepaiksed ja roomajad (konnakoivad, krokodillid)

1060000

1060000

| vi) | Teod |
| --- | --- |

vi)

vi)

Teod

1070000

1070000

| vii) | Muud maismaaloomadelt pärit tooted (ulukiliha)” |
| --- | --- |

vii)

vii)

Muud maismaaloomadelt pärit tooted (ulukiliha)”

---

| 23.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/75 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/75

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1120/2014,

20. oktoober 2014,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merlangipüük VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) nr 43/2014 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) nr 43/2014 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2014. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) nr 43/2014, 20. jaanuar 2014, millega määratakse 2014. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2014, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 52/TQ43 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | WHG/7X7A-C |
| Liik | Merlang (Merlangius merlangus) |
| Piirkond | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk |
| Kuupäev | 16.9.2014 |

Nr

52/TQ43

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

WHG/7X7A-C

Liik

Merlang (Merlangius merlangus)

Piirkond

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

Kuupäev

16.9.2014

---

| 23.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/77 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/77

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1121/2014,

20. oktoober 2014,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku merikeele püük VIIIa ja VIIIb püügipiirkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) nr 43/2014 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) nr 43/2014 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2014. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) nr 43/2014, 20. jaanuar 2014, millega määratakse 2014. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2014, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 53/TQ43 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | SOL/8AB. |
| Liik | Harilik merikeel (Solea solea) |
| Piirkond | VIIIa ja VIIIb |
| Kuupäev | 16.9.2014 |

Nr

53/TQ43

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

SOL/8AB.

Liik

Harilik merikeel (Solea solea)

Piirkond

VIIIa ja VIIIb

Kuupäev

16.9.2014

---

| 23.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/79 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/79

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1122/2014,

20. oktoober 2014,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse valge odanina püük Atlandi ookeanil

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) nr 43/2014 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) nr 43/2014 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2014. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) nr 43/2014, 20. jaanuar 2014, millega määratakse 2014. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2014, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 57/TQ43 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | WHM/ATLANT |
| Liik | Valge odanina (Tetrapturus albidus) |
| Piirkond | Atlandi ookean |
| Kuupäev | 26.9.2014 |

Nr

57/TQ43

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

WHM/ATLANT

Liik

Valge odanina (Tetrapturus albidus)

Piirkond

Atlandi ookean

Kuupäev

26.9.2014

---

| 23.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/81 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/81

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1123/2014,

22. oktoober 2014,

millega muudetakse direktiivi 2008/38/EÜ, milles koostatakse eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekiri

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 767/2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 79/373/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ, komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ ning komisjoni otsus 2004/217/EÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjonile esitati vastavalt määruse (EÜ) nr 767/2009 artiklile 10 taotlus lisada komisjoni direktiivi 2008/38/EÜ (2) I lisa B osas sätestatud loetellu, mis hõlmab eritoitmiseks ette nähtud söötade sihtkasutust, eritoitmise eesmärk „vee ja elektrolüütide tasakaalu stabiliseerimine füsioloogilise seedetegevuse toetamiseks” ning eritoitmise eesmärgile „neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral” sihtkategooriana täiskasvanud koerad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjonile esitati vastavalt määruse (EÜ) nr 767/2009 artiklile 10 taotlus lisada komisjoni direktiivi 2008/38/EÜ (2) I lisa B osas sätestatud loetellu, mis hõlmab eritoitmiseks ette nähtud söötade sihtkasutust, eritoitmise eesmärk „vee ja elektrolüütide tasakaalu stabiliseerimine füsioloogilise seedetegevuse toetamiseks” ning eritoitmise eesmärgile „neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral” sihtkategooriana täiskasvanud koerad.

| (2) | Peale selle esitati komisjonile vastavalt määruse (EÜ) nr 767/2009 artiklile 10 taotlused muuta tingimusi, mis on seotud eritoitmise eesmärgiga „südamefunktsiooni toetamine kroonilise südamepuudulikkuse korral”, eesmärgi „neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral” sihtkategooriaga „koerad ja kassid” ning eesmärgiga „maksa vasesisalduse vähendamine”. |
| --- | --- |

(2)

Peale selle esitati komisjonile vastavalt määruse (EÜ) nr 767/2009 artiklile 10 taotlused muuta tingimusi, mis on seotud eritoitmise eesmärgiga „südamefunktsiooni toetamine kroonilise südamepuudulikkuse korral”, eesmärgi „neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral” sihtkategooriaga „koerad ja kassid” ning eesmärgiga „maksa vasesisalduse vähendamine”.

| (3) | Komisjon on kõik taotlused koos lisatud toimikuga teinud liikmesriikidele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on kõik taotlused koos lisatud toimikuga teinud liikmesriikidele kättesaadavaks.

| (4) | Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee (edaspidi „komitee”) tõdes pärast kõnealustele taotlustele lisatud toimikute hindamist, et asjaomaste söötade spetsiifiline koostis vastab asjaomastele kavandatud eritoitmise eesmärkidele ja et söötadel ei ole kahjulikku mõju loomade või inimeste tervisele, keskkonnale ega loomade heaolule. Seega on taotlused nõuetekohased. |
| --- | --- |

(4)

Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee (edaspidi „komitee”) tõdes pärast kõnealustele taotlustele lisatud toimikute hindamist, et asjaomaste söötade spetsiifiline koostis vastab asjaomastele kavandatud eritoitmise eesmärkidele ja et söötadel ei ole kahjulikku mõju loomade või inimeste tervisele, keskkonnale ega loomade heaolule. Seega on taotlused nõuetekohased.

| (5) | Lähtuvalt komitees toimunud hindamisest tuleks sihtkasutuse loetellu lisada eritoitmise eesmärk „vee ja elektrolüütide tasakaalu stabiliseerimine füsioloogilise seedetegevuse toetamiseks” ja eesmärgi „neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral” sihtkategooriana täiskasvanud koerad ning muuta tingimusi, mis on seotud eritoitmise eesmärgiga „südamefunktsiooni toetamine kroonilise südamepuudulikkuse korral”, eesmärgi „neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral” sihtkategooriaga „koerad ja kassid” ning eesmärgiga „maksa vasesisalduse vähendamine”. Seoses uue kande „vee ja elektrolüütide tasakaalu stabiliseerimine füsioloogilise seedetegevuse toetamiseks” lisamisega ei ole eritoitmise eesmärk „vee ja elektrolüütide tasakaalu stabiliseerimine” enam vajalik ja tuleks välja jätta. |
| --- | --- |

(5)

Lähtuvalt komitees toimunud hindamisest tuleks sihtkasutuse loetellu lisada eritoitmise eesmärk „vee ja elektrolüütide tasakaalu stabiliseerimine füsioloogilise seedetegevuse toetamiseks” ja eesmärgi „neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral” sihtkategooriana täiskasvanud koerad ning muuta tingimusi, mis on seotud eritoitmise eesmärgiga „südamefunktsiooni toetamine kroonilise südamepuudulikkuse korral”, eesmärgi „neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral” sihtkategooriaga „koerad ja kassid” ning eesmärgiga „maksa vasesisalduse vähendamine”. Seoses uue kande „vee ja elektrolüütide tasakaalu stabiliseerimine füsioloogilise seedetegevuse toetamiseks” lisamisega ei ole eritoitmise eesmärk „vee ja elektrolüütide tasakaalu stabiliseerimine” enam vajalik ja tuleks välja jätta.

| (6) | Et tagada vastavus teatavate toitainete suurimale sisaldusele, mis on mõne eritoitmise eesmärgi puhul sätestatud veerus „põhilised toiteomadused”, tuleks ette näha nõue lasta asjaomane dieetsööt turule täissöödana. Selline säte tagaks ka asjaomase sööda ohutu kasutamise. |
| --- | --- |

(6)

Et tagada vastavus teatavate toitainete suurimale sisaldusele, mis on mõne eritoitmise eesmärgi puhul sätestatud veerus „põhilised toiteomadused”, tuleks ette näha nõue lasta asjaomane dieetsööt turule täissöödana. Selline säte tagaks ka asjaomase sööda ohutu kasutamise.

| (7) | Komisjoni määrusega (EL) nr 5/2014 (3) muudetud direktiivi 2008/38/EÜ I lisas sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 (4) I lisas osutatud funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained” kuuluvate söödalisandite lisamine teatavatesse eritoitmiseks ette nähtud söötadesse. Ent kõnealustesse söötadesse võidakse samuti lisada söödalisandeid, mis on praegu registreeritud rühmas „mikroorganismid” ja mille suhtes on käimas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 10 osutatud loa pikendamise menetlus. Järelikult peaks direktiivi 2008/38/EÜ I lisa hõlmama ka rühma „mikroorganismid” kuuluvaid olemasolevaid söödalisandeid kuni nende loa pikendamiseni. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni määrusega (EL) nr 5/2014 (3) muudetud direktiivi 2008/38/EÜ I lisas sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 (4) I lisas osutatud funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained” kuuluvate söödalisandite lisamine teatavatesse eritoitmiseks ette nähtud söötadesse. Ent kõnealustesse söötadesse võidakse samuti lisada söödalisandeid, mis on praegu registreeritud rühmas „mikroorganismid” ja mille suhtes on käimas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 10 osutatud loa pikendamise menetlus. Järelikult peaks direktiivi 2008/38/EÜ I lisa hõlmama ka rühma „mikroorganismid” kuuluvaid olemasolevaid söödalisandeid kuni nende loa pikendamiseni.

| (8) | Seega tuleks direktiivi 2008/38/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seega tuleks direktiivi 2008/38/EÜ vastavalt muuta.

| (9) | Kuna ohutusnõuetest ei tulene, et praegu seaduslikult turul olevate söötade loatingimuste muudatusi oleks vaja viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(9)

Kuna ohutusnõuetest ei tulene, et praegu seaduslikult turul olevate söötade loatingimuste muudatusi oleks vaja viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi uute nõuete täitmiseks.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2008/38/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesoleva määruse lisas kirjeldatud söötasid, mis on toodetud ja märgistatud enne 12. maid 2015 ning mis on enne käesoleva määruse jõustumist kooskõlas direktiiviga 2008/38/EÜ, võib jätkuvalt turustada ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni. Kui sööt on ette nähtud lemmikloomade jaoks, on viimases lauses osutatud kuupäev 12. november 2016.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 229, 1.9.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni direktiiv 2008/38/EÜ, 5. märts 2008, milles koostatakse eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekiri (ELT L 62, 6.3.2008, lk 9).

2

(3)  Komisjoni määrus (EL) nr 5/2014, 6. jaanuar 2014, millega muudetakse direktiivi 2008/38/EÜ, milles koostatakse eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekiri (ELT L 2, 7.1.2014, lk 3).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1831/2003, 22. september 2003, loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 29).

4

---

LISA

Direktiivi 2008/38/EÜ I lisa B osa muudetakse järgmiselt.

| a) | Eritoitmise eesmärki „südamefunktsiooni toetamine kroonilise südamepuudulikkuse korral” käsitlev rida asendatakse järgmisega:










  Eritoitmise eesmärk | Põhilised toiteomadused | Loomaliik või -kategooria | Märgistamisel esitatavad andmed | Soovitatav kasutusaeg | Muud sätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Südamefunktsiooni toetamine kroonilise südamepuudulikkuse korral | Naatriumisisalduse piirang: alla 2,6 g/kg lemmiklooma täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % | Koerad ja kassid | — | Magneesium |

a)

Eritoitmise eesmärki „südamefunktsiooni toetamine kroonilise südamepuudulikkuse korral” käsitlev rida asendatakse järgmisega:

Eritoitmise eesmärk

Põhilised toiteomadused

Loomaliik või -kategooria

Märgistamisel esitatavad andmed

Soovitatav kasutusaeg

Muud sätted

„Südamefunktsiooni toetamine kroonilise südamepuudulikkuse korral

Naatriumisisalduse piirang: alla 2,6 g/kg lemmiklooma täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Koerad ja kassid

—

Magneesium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

Esialgu kuni kuus kuud

| — | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

—

Sööta turustatakse täissöödana.

| — | Etiketile märgitakse:
  „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”” |
| --- | --- |

—

Etiketile märgitakse:

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.””

| b) | Eritoitmise eesmärki „neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral” käsitlev rida asendatakse järgmisega:










  Eritoitmise eesmärk | Põhilised toiteomadused | Loomaliik või -kategooria | Märgistamisel esitatavad andmed | Soovitatav kasutusaeg | Muud sätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral (1) | Kvaliteetne valkaine ja piiratud kogus
  fosforit: kuni 5 g/kg lemmiklooma täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %, ning
  toorvalku: kuni 220 g/kg lemmiklooma täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %
  või | Koerad | — | Valguallikas/-allikad |

b)

Eritoitmise eesmärki „neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral” käsitlev rida asendatakse järgmisega:

Eritoitmise eesmärk

Põhilised toiteomadused

Loomaliik või -kategooria

Märgistamisel esitatavad andmed

Soovitatav kasutusaeg

Muud sätted

„Neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral (1)

Kvaliteetne valkaine ja piiratud kogus

fosforit: kuni 5 g/kg lemmiklooma täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %, ning

toorvalku: kuni 220 g/kg lemmiklooma täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

või

Koerad

—

Valguallikas/-allikad

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud)

Esialgu kuni kuus kuud (2)

| — | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

—

Sööta turustatakse täissöödana.

| — | Soovitatav valkude seeduvus: vähemalt 85 %. |
| --- | --- |

—

Soovitatav valkude seeduvus: vähemalt 85 %.

| — | Etiketile märgitakse:
  „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.” |
| --- | --- |

—

Etiketile märgitakse:

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

| — | Kasutusjuhendis märgitakse:
  „Vesi peab olema alati kättesaadav.” |
| --- | --- |

—

Kasutusjuhendis märgitakse:

„Vesi peab olema alati kättesaadav.”

fosfori väiksem imendumine lisatud lantaankarbonaatoktahüdraadi tõttu

Täiskasvanud koerad

| — | Valguallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Valguallikas/-allikad

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud)

| — | Lantaankarbonaatoktahüdraat |
| --- | --- |

—

Lantaankarbonaatoktahüdraat

Esialgu kuni kuus kuud (2)

| — | Etiketile märgitakse: „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.” |
| --- | --- |

—

Etiketile märgitakse: „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

| — | Kasutusjuhendis märgitakse:
  „Vesi peab olema alati kättesaadav.” |
| --- | --- |

—

Kasutusjuhendis märgitakse:

„Vesi peab olema alati kättesaadav.”

Kvaliteetne valkaine ja piiratud kogus

fosforit: kuni 6,2 g/kg lemmiklooma täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %, ning

toorvalku: kuni 320 g/kg lemmiklooma täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

või

Kassid

| — | Valguallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Valguallikas/-allikad

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud)

Esialgu kuni kuus kuud (2)

| — | Sööta turustatakse täissöödana. |
| --- | --- |

—

Sööta turustatakse täissöödana.

| — | Soovitatav valkude seeduvus: vähemalt 85 %. |
| --- | --- |

—

Soovitatav valkude seeduvus: vähemalt 85 %.

| — | Etiketile märgitakse:
  „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.” |
| --- | --- |

—

Etiketile märgitakse:

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

| — | Kasutusjuhendis märgitakse:
  „Vesi peab olema alati kättesaadav.” |
| --- | --- |

—

Kasutusjuhendis märgitakse:

„Vesi peab olema alati kättesaadav.”

fosfori väiksem imendumine lisatud lantaankarbonaatoktahüdraadi tõttu

Täiskasvanud kassid

| — | Valguallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Valguallikas/-allikad

| — | Kaltsium |
| --- | --- |

—

Kaltsium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud)

| — | Lantaankarbonaatoktahüdraat |
| --- | --- |

—

Lantaankarbonaatoktahüdraat

Esialgu kuni kuus kuud (2)

| — | Etiketile märgitakse: „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.” |
| --- | --- |

—

Etiketile märgitakse: „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

| — | Kasutusjuhendis märgitakse: „Vesi peab olema alati kättesaadav.”” |
| --- | --- |

—

Kasutusjuhendis märgitakse: „Vesi peab olema alati kättesaadav.””

| c) | Eritoitmise eesmärki „maksa vasesisalduse vähendamine” käsitlev rida asendatakse järgmisega:










  Eritoitmise eesmärk | Põhilised toiteomadused | Loomaliik või -kategooria | Märgistamisel esitatavad andmed | Soovitatav kasutusaeg | Muud sätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Maksa vasesisalduse vähendamine | Vasesisalduse piirang: kuni 8,8 mg/kg lemmiklooma täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % | Koerad | Vase üldsisaldus | Esialgu kuni kuus kuud | — | Sööta turustatakse täissöödana. |

c)

Eritoitmise eesmärki „maksa vasesisalduse vähendamine” käsitlev rida asendatakse järgmisega:

Eritoitmise eesmärk

Põhilised toiteomadused

Loomaliik või -kategooria

Märgistamisel esitatavad andmed

Soovitatav kasutusaeg

Muud sätted

„Maksa vasesisalduse vähendamine

Vasesisalduse piirang: kuni 8,8 mg/kg lemmiklooma täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Koerad

Vase üldsisaldus

Esialgu kuni kuus kuud

—

Sööta turustatakse täissöödana.

| — | Etiketile märgitakse:
  „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”” |
| --- | --- |

—

Etiketile märgitakse:

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.””

| d) | Eritoitmise eesmärki „joodisisalduse vähendamine söödas kilpnäärme ületalitluse puhul” käsitlev rida asendatakse järgmisega:










  Eritoitmise eesmärk | Põhilised toiteomadused | Loomaliik või -kategooria | Märgistamisel esitatavad andmed | Soovitatav kasutusaeg | Muud sätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Joodisisalduse vähendamine söödas kilpnäärme ületalitluse puhul | Joodisisalduse piirang: kuni 0,26 mg/kg lemmiklooma täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % | Kassid | Joodi üldsisaldus | Esialgu kuni kolm kuud | — | Sööta turustatakse täissöödana. |

d)

Eritoitmise eesmärki „joodisisalduse vähendamine söödas kilpnäärme ületalitluse puhul” käsitlev rida asendatakse järgmisega:

Eritoitmise eesmärk

Põhilised toiteomadused

Loomaliik või -kategooria

Märgistamisel esitatavad andmed

Soovitatav kasutusaeg

Muud sätted

„Joodisisalduse vähendamine söödas kilpnäärme ületalitluse puhul

Joodisisalduse piirang: kuni 0,26 mg/kg lemmiklooma täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Kassid

Joodi üldsisaldus

Esialgu kuni kolm kuud

—

Sööta turustatakse täissöödana.

| — | Etiketile märgitakse:
  „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”” |
| --- | --- |

—

Etiketile märgitakse:

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.””

| e) | Eritoitmise eesmärki „vee ja elektrolüütide tasakaalu stabiliseerimine” käsitlev rida asendatakse järgmisega:










  Eritoitmise eesmärk | Põhilised toiteomadused | Loomaliik või -kategooria | Märgistamisel esitatavad andmed | Soovitatav kasutusaeg | Muud sätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Vee ja elektrolüütide tasakaalu stabiliseerimine füsioloogilise seedetegevuse toetamiseks | — | Peamiselt elektrolüüdid: naatrium, kaalium ja kloriidid |

e)

Eritoitmise eesmärki „vee ja elektrolüütide tasakaalu stabiliseerimine” käsitlev rida asendatakse järgmisega:

Eritoitmise eesmärk

Põhilised toiteomadused

Loomaliik või -kategooria

Märgistamisel esitatavad andmed

Soovitatav kasutusaeg

Muud sätted

„Vee ja elektrolüütide tasakaalu stabiliseerimine füsioloogilise seedetegevuse toetamiseks

—

Peamiselt elektrolüüdid: naatrium, kaalium ja kloriidid

| — | Puhverdusvõime (3): vähemalt 60 millimooli liitri valmissöödaleeme kohta |
| --- | --- |

—

Puhverdusvõime (3): vähemalt 60 millimooli liitri valmissöödaleeme kohta

| — | Kergestiseeduvad süsivesikud |
| --- | --- |

—

Kergestiseeduvad süsivesikud

Vasikad, sead, lambatalled, kitsetalled ja varsad

| — | Naatrium |
| --- | --- |

—

Naatrium

| — | Kaalium |
| --- | --- |

—

Kaalium

| — | Kloriidid |
| --- | --- |

—

Kloriidid

| — | Süsivesikuallikas/-allikad |
| --- | --- |

—

Süsivesikuallikas/-allikad

| — | Vesinikkarbonaadid ja/või tsitraadid (kui on lisatud) |
| --- | --- |

—

Vesinikkarbonaadid ja/või tsitraadid (kui on lisatud)

1–7 päeva

| — | Soovitatav elektrolüütide sisaldus liitri valmissöödaleeme kohta:






  — | naatrium: 1,7–3,5 g |
| --- | --- | --- |

—

Soovitatav elektrolüütide sisaldus liitri valmissöödaleeme kohta:

—

naatrium: 1,7–3,5 g

| — | kaalium: 0,4–2,0 g |
| --- | --- |

—

kaalium: 0,4–2,0 g

| — | kloriidid: 1–2,8 g |
| --- | --- |

—

kloriidid: 1–2,8 g

| — | Etiketile märgitakse:






  1) | „Seedehäirete (kõhulahtisuse) ohu korral, nende ajal või nendest taastumise ajal.” |
| --- | --- | --- |

—

Etiketile märgitakse:

1)

„Seedehäirete (kõhulahtisuse) ohu korral, nende ajal või nendest taastumise ajal.”

| 2) | „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.” |
| --- | --- |

2)

„Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”

| — | Kasutusjuhendis märgitakse:






  1) | vajaduse korral valmissegatud leeme ja piima soovitatav kogus; |
| --- | --- | --- |

—

Kasutusjuhendis märgitakse:

1)

vajaduse korral valmissegatud leeme ja piima soovitatav kogus;

| 2) | juhul, kui vesinikkarbonaatide ja/või tsitraatide sisaldus ületab 40 millimooli liitri valmissöödaleeme kohta: „Libedikuga loomade puhul tuleks vältida samaaegset piima söötmist.”” |
| --- | --- |

2)

juhul, kui vesinikkarbonaatide ja/või tsitraatide sisaldus ületab 40 millimooli liitri valmissöödaleeme kohta: „Libedikuga loomade puhul tuleks vältida samaaegset piima söötmist.””

| f) | Loomaliigi või -kategooriaga „koerad” seotud eritoitmise eesmärki „toiduga kosutamine, konvalestsents” käsitlev rida asendatakse järgmisega:










  Eritoitmise eesmärk | Põhilised toiteomadused | Loomaliik või -kategooria | Märgistamisel esitatavad andmed | Soovitatav kasutusaeg | Muud sätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | „Täiendsööt võib sisaldada Enterococcus faecium DSM 10663/NCIMB 10415 kontsentratsioonis, mis on üle saja korra suurem kui asjakohane kehtestatud maksimaalne sisaldus täissöödas. | Koerad | Enterococcus faecium DSM 10663/NCIMB 10415, sealhulgas lisatud kogus | 10–15 päeva | — | Sööda kasutusjuhendiga tagatakse, et ei ületata soolestiku mikrofloorat tasakaalustava aine/mikroorganismi suurimat lubatud sisaldust täissöödas. |

f)

Loomaliigi või -kategooriaga „koerad” seotud eritoitmise eesmärki „toiduga kosutamine, konvalestsents” käsitlev rida asendatakse järgmisega:

Eritoitmise eesmärk

Põhilised toiteomadused

Loomaliik või -kategooria

Märgistamisel esitatavad andmed

Soovitatav kasutusaeg

Muud sätted

„Täiendsööt võib sisaldada Enterococcus faecium DSM 10663/NCIMB 10415 kontsentratsioonis, mis on üle saja korra suurem kui asjakohane kehtestatud maksimaalne sisaldus täissöödas.

Koerad

Enterococcus faecium DSM 10663/NCIMB 10415, sealhulgas lisatud kogus

10–15 päeva

—

Sööda kasutusjuhendiga tagatakse, et ei ületata soolestiku mikrofloorat tasakaalustava aine/mikroorganismi suurimat lubatud sisaldust täissöödas.

| — | Etiketile märgitakse: „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”” |
| --- | --- |

—

Etiketile märgitakse: „Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.””

| g) | Loomaliigi või -kategooriaga „loomaliik, kelle puhul soolestiku mikrofloorat tasakaalustavat ainet on lubatud kasutada” seotud eritoitmise eesmärki „füsioloogilise seedetegevuse stabiliseerimine” käsitlev rida asendatakse järgmisega:










  Eritoitmise eesmärk | Põhilised toiteomadused | Loomaliik või -kategooria | Märgistamisel esitatavad andmed | Soovitatav kasutusaeg | Muud sätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | „Kategooria „zootehnilised söödalisandid” funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained” kuuluvad söödalisandid, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisas, või rühma „mikroorganismid” kuuluvad söödalisandid kuni määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 10 osutatud loa pikendamise menetluse lõppemiseni.
  Täiendsööt võib sisaldada funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained/mikroorganismid” kuuluvaid söödalisandeid kontsentratsioonis, mis on üle saja korra suurem kui asjakohane kehtestatud maksimaalne sisaldus täissöödas. | Loomaliik, kelle puhul soolestiku mikrofloorat tasakaalustavat ainet/mikroorganismi on lubatud kasutada | Mikrofloorat tasakaalustava aine/mikroorganismi nimetus ja lisatud kogus | Kuni neli nädalat | — | Sööda etiketile märgitakse:






  1) | „Seedehäirete ohu korral, nende ajal või nendest taastumise ajal.” |

g)

Loomaliigi või -kategooriaga „loomaliik, kelle puhul soolestiku mikrofloorat tasakaalustavat ainet on lubatud kasutada” seotud eritoitmise eesmärki „füsioloogilise seedetegevuse stabiliseerimine” käsitlev rida asendatakse järgmisega:

Eritoitmise eesmärk

Põhilised toiteomadused

Loomaliik või -kategooria

Märgistamisel esitatavad andmed

Soovitatav kasutusaeg

Muud sätted

„Kategooria „zootehnilised söödalisandid” funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained” kuuluvad söödalisandid, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisas, või rühma „mikroorganismid” kuuluvad söödalisandid kuni määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 10 osutatud loa pikendamise menetluse lõppemiseni.

Täiendsööt võib sisaldada funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained/mikroorganismid” kuuluvaid söödalisandeid kontsentratsioonis, mis on üle saja korra suurem kui asjakohane kehtestatud maksimaalne sisaldus täissöödas.

Loomaliik, kelle puhul soolestiku mikrofloorat tasakaalustavat ainet/mikroorganismi on lubatud kasutada

Mikrofloorat tasakaalustava aine/mikroorganismi nimetus ja lisatud kogus

Kuni neli nädalat

—

Sööda etiketile märgitakse:

1)

„Seedehäirete ohu korral, nende ajal või nendest taastumise ajal.”

| 2) | Vajaduse korral: „Sööt sisaldab soolestiku mikrofloorat tasakaalustavat ainet/mikroorganismi kontsentratsioonis, mis on üle saja korra suurem kui suurim lubatud sisaldus täissöödas.” |
| --- | --- |

2)

Vajaduse korral: „Sööt sisaldab soolestiku mikrofloorat tasakaalustavat ainet/mikroorganismi kontsentratsioonis, mis on üle saja korra suurem kui suurim lubatud sisaldus täissöödas.”

| — | Sööda kasutusjuhendiga tagatakse, et ei ületata soolestiku mikrofloorat tasakaalustava aine/mikroorganismi suurimat lubatud sisaldust täissöödas.” |
| --- | --- |

—

Sööda kasutusjuhendiga tagatakse, et ei ületata soolestiku mikrofloorat tasakaalustava aine/mikroorganismi suurimat lubatud sisaldust täissöödas.”

---

(1)  Vajaduse korral võib tootja soovitada toodet kasutada ka ajutise neerupuudulikkuse korral.

(2)  Kui toodet soovitatakse kasutada ajutise neerupuudulikkuse korral, on soovitatav kasutusaeg kaks kuni neli nädalat.

(3)  Arvutatud vastavalt tugevate ioonide vahe (Strong Ion Difference, SID) meetodile: SID on tugevate katioonide kontsentratsioonide summa ja tugevate anioonide kontsentratsioonide summa vahe; [SID] = [mmol Na+/l] + [mmol K+/l] + [mmol Ca++/l] + [mmol Mg++/l] — [mmol Cl-/l] — [mmol muid tugevaid anioone/l].

---

| 23.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/87 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/87

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1124/2014,

22. oktoober 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 56,9 |
| MA | 97,6 |
| MK | 63,6 |
| XS | 78,2 |
| ZZ | 74,1 |
| 0707 00 05 | AL | 54,3 |
| MK | 50,7 |
| TR | 164,7 |
| ZZ | 89,9 |
| 0709 93 10 | TR | 145,6 |
| ZZ | 145,6 |
| 0805 50 10 | AR | 78,7 |
| CL | 106,8 |
| TR | 107,1 |
| UY | 86,1 |
| ZA | 96,2 |
| ZZ | 95,0 |
| 0806 10 10 | BR | 237,9 |
| MD | 39,0 |
| PE | 346,9 |
| TR | 150,1 |
| ZZ | 193,5 |
| 0808 10 80 | BA | 34,8 |
| BR | 51,3 |
| CL | 87,1 |
| CN | 117,7 |
| NZ | 143,4 |
| US | 191,0 |
| ZA | 111,1 |
| ZZ | 105,2 |
| 0808 30 90 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

56,9

MA

97,6

MK

63,6

XS

78,2

ZZ

74,1

0707 00 05

AL

54,3

MK

50,7

TR

164,7

ZZ

89,9

0709 93 10

TR

145,6

ZZ

145,6

0805 50 10

AR

78,7

CL

106,8

TR

107,1

UY

86,1

ZA

96,2

ZZ

95,0

0806 10 10

BR

237,9

MD

39,0

PE

346,9

TR

150,1

ZZ

193,5

0808 10 80

BA

34,8

BR

51,3

CL

87,1

CN

117,7

NZ

143,4

US

191,0

ZA

111,1

ZZ

105,2

0808 30 90

TR

116,3

ZZ

116,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 23.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/89 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/89

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2014/99/EL,

21. oktoober 2014,

millega muudetakse direktiivi 2009/126/EÜ (mootorsõidukite tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta) selle kohandamiseks tehnika arenguga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/126/EÜ mootorsõidukite tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta, (1) eelkõige selle artiklit 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2009/126/EÜ on ette nähtud, et selle artikleid 4 ja 5 võib kohandada tehnika arenguga, kui on vaja tagada kooskõla Euroopa Standardikomitee (CEN) kehtestatud asjaomaste standarditega. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2009/126/EÜ on ette nähtud, et selle artikleid 4 ja 5 võib kohandada tehnika arenguga, kui on vaja tagada kooskõla Euroopa Standardikomitee (CEN) kehtestatud asjaomaste standarditega.

| (2) | 25. septembril 2013 tegi CEN kättesaadavaks standardid EN 16321-1:2013 ja EN 16321-2:2013. Standardis EN 16321-1:2013 on esitatud katsemeetodid teenindusjaamades kasutatavatele bensiiniaurude regenereerimise süsteemidele tüübikinnituse andmiseks. Standardis EN 16321-2:2013 on sätestatud katsemeetodid, mida kasutatakse teenindusjaamades, et kontrollida selliste regenereerimissüsteemide toimimist. |
| --- | --- |

(2)

25. septembril 2013 tegi CEN kättesaadavaks standardid EN 16321-1:2013 ja EN 16321-2:2013. Standardis EN 16321-1:2013 on esitatud katsemeetodid teenindusjaamades kasutatavatele bensiiniaurude regenereerimise süsteemidele tüübikinnituse andmiseks. Standardis EN 16321-2:2013 on sätestatud katsemeetodid, mida kasutatakse teenindusjaamades, et kontrollida selliste regenereerimissüsteemide toimimist.

| (3) | Nendele standarditele vastavuse tagamiseks on direktiivi 2009/126/EÜ artikleid 4 ja 5 vaja tehniliselt kohandada. |
| --- | --- |

(3)

Nendele standarditele vastavuse tagamiseks on direktiivi 2009/126/EÜ artikleid 4 ja 5 vaja tehniliselt kohandada.

| (4) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/126/EÜ artikli 9 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/126/EÜ artikli 9 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2009/126/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklis 4 asendatakse lõige 1 järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid tagavad alates kuupäevast, mil bensiiniaurude regenereerimise II etapi süsteemid muutuvad artikli 3 kohaselt kohustuslikuks, et nimetatud süsteemide bensiiniaurude kogumise tõhusus on vähemalt 85 %, mida tootja on dokumentaalselt tõendanud vastavalt standardile EN 16321-1:2013.” |
| --- | --- |

1)

Artiklis 4 asendatakse lõige 1 järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad alates kuupäevast, mil bensiiniaurude regenereerimise II etapi süsteemid muutuvad artikli 3 kohaselt kohustuslikuks, et nimetatud süsteemide bensiiniaurude kogumise tõhusus on vähemalt 85 %, mida tootja on dokumentaalselt tõendanud vastavalt standardile EN 16321-1:2013.”

| 2) | Artiklis 5 asendatakse lõige 1 järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid tagavad, et bensiiniaurude regenereerimise II etapi kasutusel olevate süsteemide bensiiniaurude kogumise tõhusust kontrollitakse vähemalt kord aastas vastavalt standardile EN 16321-2:2013.” |
| --- | --- |

2)

Artiklis 5 asendatakse lõige 1 järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et bensiiniaurude regenereerimise II etapi kasutusel olevate süsteemide bensiiniaurude kogumise tõhusust kontrollitakse vähemalt kord aastas vastavalt standardile EN 16321-2:2013.”

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 12. maiks 2016. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad neid norme alates 13. maist 2016.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 285, 31.10.2009, lk 36.

1

---

OTSUSED

| 23.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/91 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/91

---

NÕUKOGU OTSUS,

9. oktoober 2014,

Euroopa Liidu nimel vastu võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga asutatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 4, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile

(2014/734/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu (1) („leping”) protokollis nr 4 on käsitletud mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise („protokoll nr 4”). |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu (1) („leping”) protokollis nr 4 on käsitletud mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise („protokoll nr 4”).

| (2) | Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikus konventsioonis (2) („konventsioon”) on kehtestatud sätted nende kaupade päritolu kohta, millega kaubeldakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki ja teisi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevaid Lääne-Balkani riike kutsuti Thessaloniki tegevuskavas ühinema päritolu diagonaalse kumulatsiooni üleeuroopalise süsteemiga, mille Euroopa Ülemkogu kinnitas 2003. aasta juunis. Neid riike kutsuti konventsiooniga ühinema 2007. aasta oktoobris toimunud Euroopa — Vahemere piirkonna ministrite konverentsil vastuvõetud otsusega. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikus konventsioonis (2) („konventsioon”) on kehtestatud sätted nende kaupade päritolu kohta, millega kaubeldakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki ja teisi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevaid Lääne-Balkani riike kutsuti Thessaloniki tegevuskavas ühinema päritolu diagonaalse kumulatsiooni üleeuroopalise süsteemiga, mille Euroopa Ülemkogu kinnitas 2003. aasta juunis. Neid riike kutsuti konventsiooniga ühinema 2007. aasta oktoobris toimunud Euroopa — Vahemere piirkonna ministrite konverentsil vastuvõetud otsusega.

| (3) | Liit ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011. |
| --- | --- |

(3)

Liit ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011.

| (4) | Liit ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 14. juunil 2012. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. augustil 2012. |
| --- | --- |

(4)

Liit ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 14. juunil 2012. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. augustil 2012.

| (5) | Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõigil konventsiooniosalistel tuleb võtta võtavad vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb lepinguga asutatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus võtta vastu otsus protokolli nr 4 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile. |
| --- | --- |

(5)

Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõigil konventsiooniosalistel tuleb võtta võtavad vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb lepinguga asutatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus võtta vastu otsus protokolli nr 4 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile.

| (6) | Liidu seisukoht stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus peaks seetõttu tuginema käesolevale otsusele lisatud otsuse eelnõule, |
| --- | --- |

(6)

Liidu seisukoht stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus peaks seetõttu tuginema käesolevale otsusele lisatud otsuse eelnõule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Euroopa Liidu nimel vastu võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga asutatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 4, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile, tugineb käesolevale otsusele lisatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsuse eelnõule.

2.   Väiksemaid muudatusi stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsuse eelnõus võivad liidu esindajad stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Luxembourg, 9. oktoober 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

A. ALFANO

---

(1)  ELT L 84, 20.3.2004, lk 13.

1

(2)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

2

---

EELNÕU

ELI JA ENDISE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIGI STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr ...,

...,

millega muudetakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokolli nr 4, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise

ELI JA ENDISE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIGI STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut, (1) eriti selle artiklit 40,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokolli nr 4, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise („protokoll nr 4”),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artiklis 40 on osutatud protokollile nr 4, milles on sätestatud päritolureeglid ja ette nähtud liidu, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Türgi ja mis tahes liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osaleva riigi või territooriumi vahel päritolu kumulatsioon. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artiklis 40 on osutatud protokollile nr 4, milles on sätestatud päritolureeglid ja ette nähtud liidu, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Türgi ja mis tahes liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osaleva riigi või territooriumi vahel päritolu kumulatsioon.

| (2) | Protokolli nr 4 artiklis 39 on sätestatud, et lepingu artikliga 108 asutatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Protokolli nr 4 artiklis 39 on sätestatud, et lepingu artikliga 108 asutatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid.

| (3) | Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (2) („konventsioon”) eesmärk on asendada Euroopa — Vahemere piirkonna riikide hulgas praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga. Endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki ja teisi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevaid Lääne-Balkani riike kutsuti Thessaloniki tegevuskavas ühinema päritolu diagonaalse kumulatsiooni üleeuroopalise süsteemiga, mille Euroopa Ülemkogu kinnitas 2003. aasta juunis. Neid riike kutsuti konventsiooniga ühinema 2007. aasta oktoobris toimunud Euroopa — Vahemere piirkonna ministrite konverentsil vastuvõetud otsusega. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (2) („konventsioon”) eesmärk on asendada Euroopa — Vahemere piirkonna riikide hulgas praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga. Endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki ja teisi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevaid Lääne-Balkani riike kutsuti Thessaloniki tegevuskavas ühinema päritolu diagonaalse kumulatsiooni üleeuroopalise süsteemiga, mille Euroopa Ülemkogu kinnitas 2003. aasta juunis. Neid riike kutsuti konventsiooniga ühinema 2007. aasta oktoobris toimunud Euroopa — Vahemere piirkonna ministrite konverentsil vastuvõetud otsusega.

| (4) | Liit ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011. |
| --- | --- |

(4)

Liit ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011.

| (5) | Liit ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 14. juunil 2012. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. augustil 2012. |
| --- | --- |

(5)

Liit ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 14. juunil 2012. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. augustil 2012.

| (6) | Kuna üleminek konventsioonile ei toimu kõigi kumulatsioonipiirkonnas paiknevate konventsiooniosaliste jaoks üheaegselt, ei tohiks üleminekuga kaasneda olukorda, mis on ebasoodsam varem kõnealuse protokolli kohaselt kehtinud olukorrast. |
| --- | --- |

(6)

Kuna üleminek konventsioonile ei toimu kõigi kumulatsioonipiirkonnas paiknevate konventsiooniosaliste jaoks üheaegselt, ei tohiks üleminekuga kaasneda olukorda, mis on ebasoodsam varem kõnealuse protokolli kohaselt kehtinud olukorrast.

| (7) | Protokolli nr 4 tuleks seega konventsiooni arvesse võtmiseks muuta, |
| --- | --- |

(7)

Protokolli nr 4 tuleks seega konventsiooni arvesse võtmiseks muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokoll nr 4, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates ...

...,

ELi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi nimel Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT L 84, 20.3.2004, lk 13.

1

(2)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

2

LISA

Protokoll nr 4,

milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise

Artikkel 1

Kohaldatavad päritolureeglid

1.   Käesoleva lepingu rakendamisel kohaldatakse Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (1) („konventsioon”) I liidet ja II liite asjakohaseid sätteid.

2.   Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni I liites ja II liite asjakohastes sätetes esitatud viiteid asjaomasele lepingule tuleb käsitada viidetena käesolevale lepingule.

Artikkel 2

Vaidluste lahendamine

1.   Kui seoses konventsiooni I liite artiklis 32 osutatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja nimetatud kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule.

2.   Importija ja importiva riigi tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva riigi õigusnormide kohaselt.

Artikkel 3

Protokolli muudatused

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib otsustada muuta käesoleva protokolli sätteid.

Artikkel 4

Konventsioonist välja astumine

1.   Kui EL või endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik teatavad konventsiooni hoiulevõtjale kirjalikult oma soovist konventsioonist selle artikli 9 kohaselt välja astuda, peavad EL ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik alustama koheselt läbirääkimisi käesoleva lepingu rakendamisel kehtivate päritolureeglite üle.

2.   Kuni jõustuvad päritolureeglid, milles lepitakse kokku pärast neid uusi läbirääkimisi, kohaldatakse käesoleva lepingu puhul konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja vajaduse korral konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid, mis kehtisid konventsioonist välja astumise hetkel. Väljaastumise hetkest alates käsitatakse konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja vajaduse korral konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid selliselt, et saaks arvesse võtta üksnes ELi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist kahepoolset kumulatsiooni.

Artikkel 5

Üleminekusätted — kumulatsioon

1.   Olenemata konventsiooni I liite artiklist 3 kohaldatakse ELi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel ajani, mil konventsioon jõustub kõigi käesoleva protokolli (mida on muudetud ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli sõlmimisega, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga) (2) artiklites 3 ja 4 loetletud konventsiooniosaliste suhtes, käesoleva protokolli artiklites 3 ja 4 esitatud eeskirju kumulatsiooni kohta.

2.   Olenemata konventsiooni I liite artikli 16 lõikest 5 ja artikli 21 lõikest 3 võib juhul, kui kumulatsioon hõlmab üksnes EFTA riike, Fääri saari, ELi, Türgit ja stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejaid, olla päritolutõendiks kas liikumissertifikaat EUR.1 või originaaldeklaratsioon.

---

(1)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

(2)  ELT L 99, 10.4.2008, lk 2.

---

| 23.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/97 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/97

---

NÕUKOGU OTSUS,

9. oktoober 2014,

Euroopa Liidu nimel vastu võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga asutatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 3, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile

(2014/735/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu (1) („leping”) protokollis nr 3 on käsitletud mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise („protokoll nr 3”). |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu (1) („leping”) protokollis nr 3 on käsitletud mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise („protokoll nr 3”).

| (2) | Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikus konventsioonis (2) („konventsioon”) on kehtestatud sätted nende kaupade päritolu kohta, millega kaubeldakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel. Montenegrot ja teisi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevaid Lääne-Balkani riike kutsuti Thessaloniki tegevuskavas ühinema päritolu diagonaalse kumulatsiooni üleeuroopalise süsteemiga, mille Euroopa Ülemkogu kinnitas 2003. aasta juunis. Neid riike kutsuti konventsiooniga ühinema 2007. aasta oktoobris toimunud Euroopa — Vahemere piirkonna ministrite konverentsil vastuvõetud otsusega. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikus konventsioonis (2) („konventsioon”) on kehtestatud sätted nende kaupade päritolu kohta, millega kaubeldakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel. Montenegrot ja teisi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevaid Lääne-Balkani riike kutsuti Thessaloniki tegevuskavas ühinema päritolu diagonaalse kumulatsiooni üleeuroopalise süsteemiga, mille Euroopa Ülemkogu kinnitas 2003. aasta juunis. Neid riike kutsuti konventsiooniga ühinema 2007. aasta oktoobris toimunud Euroopa — Vahemere piirkonna ministrite konverentsil vastuvõetud otsusega.

| (3) | Liit ja Montenegro kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011. |
| --- | --- |

(3)

Liit ja Montenegro kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011.

| (4) | Liit ja Montenegro andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 2. juulil 2012. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu ja Montenegro suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. septembril 2012. |
| --- | --- |

(4)

Liit ja Montenegro andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 2. juulil 2012. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu ja Montenegro suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. septembril 2012.

| (5) | Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõik konventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb lepinguga asutatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus võtta vastu otsus protokolli nr 3 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile. |
| --- | --- |

(5)

Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõik konventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb lepinguga asutatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus võtta vastu otsus protokolli nr 3 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile.

| (6) | Seetõttu peaks liidu nimel vastu võetav seisukoht stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus tuginema lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu peaks liidu nimel vastu võetav seisukoht stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus tuginema lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu nimel vastu võetav seisukoht ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga asutatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 3, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile, tugineb käesolevale otsusele lisatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsuse eelnõul.

Väiksemaid muudatusi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsuse eelnõus võivad liidu esindajad stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Luxembourg, 9. oktoober 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

A. ALFANO

---

(1)  ELT L 108, 29.4.2010, lk 3.

1

(2)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

2

---

EELNÕU

ELi ja MONTENEGRO STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISNÕUKOGU OTSUS nr ...,

...,

millega asendatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokoll nr 3, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise

ELi ja MONTENEGRO STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISNÕUKOGU,

võttes arvesse 15. oktoobril 2007. aastal Luksemburgis alla kirjutatud ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, (1) eriti selle artiklit 44,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli nr 3, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu („leping”) artiklis 44 on osutatud protokollile nr 3, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise („protokoll nr 3”), milles on sätestatud päritolureeglid ja ette nähtud liidu, Montenegro, Türgi ning liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osaleva riigi või territooriumi vahel päritolu kumulatsioon. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu („leping”) artiklis 44 on osutatud protokollile nr 3, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise („protokoll nr 3”), milles on sätestatud päritolureeglid ja ette nähtud liidu, Montenegro, Türgi ning liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osaleva riigi või territooriumi vahel päritolu kumulatsioon.

| (2) | Protokolli nr 3 artiklis 39 on sätestatud, et lepingu artikliga 119 loodud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib otsustada muuta nimetatud protokolli sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Protokolli nr 3 artiklis 39 on sätestatud, et lepingu artikliga 119 loodud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib otsustada muuta nimetatud protokolli sätteid.

| (3) | Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (2) („konventsioon”) eesmärk on asendada Euroopa — Vahemere piirkonna riikide hulgas praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga. Montenegrot ja teisi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevaid Lääne-Balkani riike kutsuti Thessaloniki tegevuskavas ühinema päritolu diagonaalse kumulatsiooni üleeuroopalise süsteemiga, mille Euroopa Ülemkogu kinnitas 2003. aasta juunis. Neid riike kutsuti konventsiooniga ühinema 2007. aasta oktoobris toimunud Euroopa — Vahemere piirkonna ministrite konverentsil vastuvõetud otsusega. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (2) („konventsioon”) eesmärk on asendada Euroopa — Vahemere piirkonna riikide hulgas praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga. Montenegrot ja teisi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevaid Lääne-Balkani riike kutsuti Thessaloniki tegevuskavas ühinema päritolu diagonaalse kumulatsiooni üleeuroopalise süsteemiga, mille Euroopa Ülemkogu kinnitas 2003. aasta juunis. Neid riike kutsuti konventsiooniga ühinema 2007. aasta oktoobris toimunud Euroopa — Vahemere piirkonna ministrite konverentsil vastuvõetud otsusega.

| (4) | Liit ja Montenegro kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011. |
| --- | --- |

(4)

Liit ja Montenegro kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011.

| (5) | Liit ja Montenegro andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 2. juulil 2012. Seega konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus konventsioon liidu ja Montenegro suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. septembril 2012. |
| --- | --- |

(5)

Liit ja Montenegro andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 2. juulil 2012. Seega konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus konventsioon liidu ja Montenegro suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. septembril 2012.

| (6) | Kuna üleminek konventsioonile ei toimu kõigi kumulatsioonipiirkonnas paiknevate konventsiooniosaliste jaoks üheaegselt, ei tohiks üleminekuga kaasneda olukorda, mis on ebasoodsam varem protokolli nr 3 kohaselt kehtinud olukorrast. |
| --- | --- |

(6)

Kuna üleminek konventsioonile ei toimu kõigi kumulatsioonipiirkonnas paiknevate konventsiooniosaliste jaoks üheaegselt, ei tohiks üleminekuga kaasneda olukorda, mis on ebasoodsam varem protokolli nr 3 kohaselt kehtinud olukorrast.

| (7) | Protokoll nr 3 tuleks seega konventsioonile osutades asendada uue protokolliga, |
| --- | --- |

(7)

Protokoll nr 3 tuleks seega konventsioonile osutades asendada uue protokolliga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokoll nr 3, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2014.

...,

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT L 108, 29.4.2010, lk 3.

1

(2)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

2

LISA

Protokoll nr 3,

milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise

Artikkel 1

Kohaldatavad päritolureeglid

Käesoleva lepingu rakendamisel kohaldatakse Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (1) („konventsioon”) I liidet ja II liite asjakohaseid sätteid.

Konventsiooni I liites ja II liite asjakohastes sätetes esitatud viiteid asjaomasele lepingule käsitatakse viidetena käesolevale lepingule.

Artikkel 2

Vaidluste lahendamine

Kui seoses konventsiooni I liite artiklis 32 osutatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule.

Importija ja importiva riigi tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva riigi õigusnormide kohaselt.

Artikkel 3

Protokolli muudatused

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib otsustada muuta käesoleva protokolli sätteid.

Artikkel 4

Konventsioonist välja astumine

1.   Kui Euroopa Liit või Montenegro teatavad konventsiooni hoiulevõtjale kirjalikult oma soovist konventsioonist selle artikli 9 kohaselt välja astuda, peavad Euroopa Liit ja Montenegro alustama koheselt läbirääkimisi käesoleva lepingu rakendamisel kohaldatavate päritolureeglite üle.

2.   Kuni selliste läbirääkimiste käigus kokkulepitud uute päritolureeglite jõustumiseni kohaldatakse käesoleva lepingu puhul konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja vajaduse korral konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid, mis kehtisid konventsioonist välja astumise hetkel. Väljaastumise hetkest alates käsitatakse konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja vajaduse korral konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid selliselt, et saaks arvesse võtta üksnes Euroopa Liidu ja Montenegro vahelist kahepoolset kumulatsiooni.

Artikkel 5

Üleminekusätted — kumulatsioon

1.   Olenemata konventsiooni I liite artiklist 3 kohaldatakse käesoleva lepingu protokolli nr 3 artiklites 3 ja 4 esitatud eeskirju kumulatsiooni kohta, nii nagu Euroopa Liit ja Montenegro need lepingut (2) sõlmides vastu võtsid, käesoleva lepingu osaliste vahel jätkuvalt kuni ajani, mil konventsioon muutub kohaldatavaks kõigi nimetatud artiklites loetletud konventsiooniosaliste suhtes.

2.   Olenemata konventsiooni I liite artikli 16 lõikest 5 ja artikli 21 lõikest 3 võib juhul, kui kumulatsioon hõlmab üksnes EFTA riike, Fääri saari, Euroopa Liitu, Türgit ja stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejaid, olla päritolutõendiks kas liikumissertifikaat EUR.1 või originaaldeklaratsioon.

---

(1)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

(2)  ELT L 108, 29.4.2010, lk 3.

---

| 23.10.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/102 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/102

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

22. oktoober 2014,

millega parandatakse rakendusotsuse 2014/461/EL (millega kehtestatakse ajutine erand nõukogu otsusest 2013/755/EL seoses Gröönimaalt pärit töödeldud ja konserveeritud krevetiliste päritolureeglitega) lisa

(2014/736/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsust 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus), (1) eriti selle VI lisa artiklit 16,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuse 2014/461/EL (2) kõikides keeleversioonides on kõnealuse otsuse lisa tabelist välja jäänud selliste kaupade järjekorranumbri osa, mis on hõlmatud otsusest 2013/755/EL tehtud erandiga. Täielik järjekorranumber peab olema 09.0691. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuse 2014/461/EL (2) kõikides keeleversioonides on kõnealuse otsuse lisa tabelist välja jäänud selliste kaupade järjekorranumbri osa, mis on hõlmatud otsusest 2013/755/EL tehtud erandiga. Täielik järjekorranumber peab olema 09.0691.

| (2) | Liidu ettevõtjad ei saa tariifikvoodist tulenevat soodustust taotleda ilma komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (3) artikli 205 lõikes 1 osutatud ühtse haldusdokumendi lahtrisse 39 märgitud tariifikvoodi täpse järjekorranumbri ja lahtrisse 36 märgitud vastava tariifse kohtlemise koodita. |
| --- | --- |

(2)

Liidu ettevõtjad ei saa tariifikvoodist tulenevat soodustust taotleda ilma komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (3) artikli 205 lõikes 1 osutatud ühtse haldusdokumendi lahtrisse 39 märgitud tariifikvoodi täpse järjekorranumbri ja lahtrisse 36 märgitud vastava tariifse kohtlemise koodita.

| (3) | Rakendusotsus 2014/461/EL jõustus 15. juuli 2014, kuid seda kohaldati tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2014. Seepärast tuleks käesolevat otsust samuti kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2014. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusotsus 2014/461/EL jõustus 15. juuli 2014, kuid seda kohaldati tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2014. Seepärast tuleks käesolevat otsust samuti kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2014.

| (4) | Selleks et vältida ettevõtjate jaoks tarbetuid majanduslikke tagajärgi, on vaja tagada otsene jõustumine, et liidu ettevõtjad saaksid võimalikult kiiresti taotleda tariifikvoodist tulenevaid soodustusi. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et vältida ettevõtjate jaoks tarbetuid majanduslikke tagajärgi, on vaja tagada otsene jõustumine, et liidu ettevõtjad saaksid võimalikult kiiresti taotleda tariifikvoodist tulenevaid soodustusi.

| (5) | Seega tuleks rakendusotsust 2014/461/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks rakendusotsust 2014/461/EL vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/461/EL lisa tabelis asendatakse järjekorranumber „09.xxxx” järjekorranumbriga „09.0691”.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Brüssel, 22. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 344, 19.12.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusotsus 2014/461/EL, 14. juuli 2014, millega kehtestatakse ajutine erand nõukogu otsusest 2013/755/EL seoses Gröönimaalt pärit töödeldud ja konserveeritud krevetiliste päritolureeglitega (ELT L 207,15.7.2014, lk 20).

2

(3)  Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, 2. juuli 1993, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

3

---