# Službeni list C 336/2014

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 336 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 57.26 rujna 2014. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 336

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 57.26 rujna 2014.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2014/C 336/01 | Komunikacija Komisije o tijelu nadležnome za izdavanje potvrda o podrijetlu u okviru Uredbe (EZ) br. 891/2009 | 1 |
| 2014/C 336/02 | Komunikacija Komisije o tijelu ovlaštenom za izdavanje potvrde o istovjetnosti robe u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 481/2012 | 2 |
| 2014/C 336/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7341 – MVD/Postcon/ADVO) (
  1
  ) | 4 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2014/C 336/01

Komunikacija Komisije o tijelu nadležnome za izdavanje potvrda o podrijetlu u okviru Uredbe (EZ) br. 891/2009

1

2014/C 336/02

Komunikacija Komisije o tijelu ovlaštenom za izdavanje potvrde o istovjetnosti robe u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 481/2012

2

2014/C 336/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7341 – MVD/Postcon/ADVO) (
  1
  )

1

4

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europska središnja banka |
| 2014/C 336/04 | Mišljenje Europske središnje banke od 24. lipnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izvješćivanju i transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira (CON/2014/49) | 5 |

III   Pripremni akti

Europska središnja banka

2014/C 336/04

Mišljenje Europske središnje banke od 24. lipnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izvješćivanju i transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira (CON/2014/49)

5

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2014/C 336/05 | Tečajna lista eura | 20 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2014/C 336/06 | Informacije koje su priopćile države članice u vezi sa zabranom ribolova | 21 |
| 2014/C 336/07 | Informacije koje su priopćile države članice u vezi sa zabranom ribolova | 21 |
| 2014/C 336/08 | Informacije koje su priopćile države članice u vezi sa zabranom ribolova | 22 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2014/C 336/05

Tečajna lista eura

20

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2014/C 336/06

Informacije koje su priopćile države članice u vezi sa zabranom ribolova

21

2014/C 336/07

Informacije koje su priopćile države članice u vezi sa zabranom ribolova

21

2014/C 336/08

Informacije koje su priopćile države članice u vezi sa zabranom ribolova

22

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2014/C 336/09 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 23 |
| 2014/C 336/10 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 27 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

2014/C 336/09

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

23

2014/C 336/10

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

27

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 26.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 336/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 336/1

---

Komunikacija Komisije o tijelu nadležnome za izdavanje potvrda o podrijetlu u okviru Uredbe (EZ) br. 891/2009

(2014/C 336/01)

Uredbom Komisije (EZ) br. 891/2009 od 25. rujna 2009., objavljenom u
  Službenom listu Europske unije L 254 od 26. rujna 2009., otvorena je uvozna carinska kvota za šećer podrijetlom iz Australije.

U članku 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 891/2009 od 25. rujna 2009. utvrđuje se da je za puštanje u slobodni promet proizvoda koji se uvoze u okviru navedene kvote potrebno predočiti potvrdu o podrijetlu.

Za izdavanje potvrda o podrijetlu u okviru te Uredbe nadležno je sljedeće tijelo:

| NSW Business Chamber Ltd t/a Australian Business Chamber |
| --- |
| 375 Wickham Terrace, |
| Spring Hill QLD 4000 |
| AUSTRALIA |
| Tel.: +61 738422294 |
| Mobilni tel.: +61 418750679 |
| Faks: +61 730133422 |
| E-pošta: exportsdocs.qld@australianbusiness.com.au |

NSW Business Chamber Ltd t/a Australian Business Chamber

375 Wickham Terrace,

Spring Hill QLD 4000

AUSTRALIA

Tel.: +61 738422294

Mobilni tel.: +61 418750679

Faks: +61 730133422

E-pošta: exportsdocs.qld@australianbusiness.com.au

---

| 26.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 336/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 336/2

---

Komunikacija Komisije o tijelu ovlaštenom za izdavanje potvrde o istovjetnosti robe u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 481/2012

(2014/C 336/02)

Uredba Vijeća (EZ) br. 617/2009 od 13. srpnja 2009. o otvaranju autonomne carinske kvote za uvoz visokokvalitetne govedine (1) izmijenjena je Uredbom (EU) br. 464/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. (2).

Uredba Komisije (EZ) br. 620/2009 od 13. srpnja 2009. o predviđanju upravljanja uvoznom carinskom kvotom za visokokvalitetno goveđe meso (3) stavljena je izvan snage i zamijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 481/2012 od 7. lipnja 2012. o predviđanju upravljanja uvoznom carinskom kvotom za visokokvalitetno goveđe meso (4).

U skladu s člankom 3. Provedbene uredbe (EU) br. 481/2012 puštanje u slobodni promet robe uvezene u okviru kvote rednog broja 09.2202, kojom je u skladu s Uredbom (EZ) br. 620/2009 zamijenjena kvota rednog broja 09.4449, podložno je predočenju potvrde o istovjetnosti robe.

Za izdavanje potvrde o istovjetnosti robe u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 481/2012 ovlaštena su sljedeća nadležna tijela:

| Department of Agriculture, Fisheries and Forestry (DAFF) of the Australian Government |
| --- |
| 18 Marcus Clarke Street |
| Canberra City ACT 2601 |
| AUSTRALIA |
| Kontaktna točka: Biosecurity Service Group |
| g. Greg READ, izvršni direktor |
| Tel. +61 262723594 |
| E-pošta: pr@aqis.gov.au |

Department of Agriculture, Fisheries and Forestry (DAFF) of the Australian Government

18 Marcus Clarke Street

Canberra City ACT 2601

AUSTRALIA

Kontaktna točka: Biosecurity Service Group

g. Greg READ, izvršni direktor

Tel. +61 262723594

E-pošta: pr@aqis.gov.au

| Food Safety and Inspection Service (FSIS) of the United States Department of Agriculture (USDA) |
| --- |
| Washington, D.C. 20250 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Internet: http://www.fsis.usda.gov |

Food Safety and Inspection Service (FSIS) of the United States Department of Agriculture (USDA)

Washington, D.C. 20250

UNITED STATES OF AMERICA

Internet: http://www.fsis.usda.gov

| Canadian Food Inspection Agency (CFIA) |
| --- |
| 1400 Merivale Road |
| Ottawa, Ontario |
| K1A 0Y9 |
| CANADA |
| E-pošta: bertrand.st-arnaud@inspection.gc.ca |
| Internet: http://www.inspection.gc.ca |

Canadian Food Inspection Agency (CFIA)

1400 Merivale Road

Ottawa, Ontario

K1A 0Y9

CANADA

E-pošta: bertrand.st-arnaud@inspection.gc.ca

Internet: http://www.inspection.gc.ca

| Ministry of Agriculture and Forestry |
| --- |
| Pastoral House |
| 25 The Terrace |
| PO Box 2526 |
| Wellington 6140 |
| NEW ZEALAND |
| Tel. +64 48940100 |
| Telefaks: +64 48940720 |
| E-pošta: nzfsa.info@maf.govt.nz |
| Internet: http://www.maf.govt.nz |

Ministry of Agriculture and Forestry

Pastoral House

25 The Terrace

PO Box 2526

Wellington 6140

NEW ZEALAND

Tel. +64 48940100

Telefaks: +64 48940720

E-pošta: nzfsa.info@maf.govt.nz

Internet: http://www.maf.govt.nz

| Dirección General de Servicios Ganaderos |
| --- |
| División Industria Animal |
| Constituyente 1476, Piso 2 |
| Montevideo |
| URUGUAY |
| Tel. +598 24126369 |
| Telefaks: +598 24126304 |
| E-pošta: digesega@mgap.gub.uy |
| Internet: http://www.mgap.gub.uy/DGSG |

Dirección General de Servicios Ganaderos

División Industria Animal

Constituyente 1476, Piso 2

Montevideo

URUGUAY

Tel. +598 24126369

Telefaks: +598 24126304

E-pošta: digesega@mgap.gub.uy

Internet: http://www.mgap.gub.uy/DGSG

| Ministerio de Economía y Finanzas Públicas |
| --- |
| Unidad de coordinación y evaluación de subsidios al consumo interno (UCESCI) |
| Hipólito Yrigoyen no 250 |
| Buenos Aires |
| ARGENTINA |
| Tel. +54 1143495000 |
| E-pošta: ucesci@ucesci.gob.ar |
| Internet: www.mecon.gob.ar |

Ministerio de Economía y Finanzas Públicas

Unidad de coordinación y evaluación de subsidios al consumo interno (UCESCI)

Hipólito Yrigoyen no 250

Buenos Aires

ARGENTINA

Tel. +54 1143495000

E-pošta: ucesci@ucesci.gob.ar

Internet: www.mecon.gob.ar

---

(1)  SL L 182, 15.7.2009., str. 1.

(2)  SL L 149, 8.6.2012., str. 1.

(3)  SL L 182, 15.7.2009., str. 25.

(4)  SL L 148, 8.6.2012., str. 9.

---

| 26.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 336/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 336/4

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.7341 – MVD/Postcon/ADVO)

(Tekst značajan za EGP)

(2014/C 336/03)

Dana 19. rujna 2014. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na njemačkom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32014M7341. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32014M7341. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

III Pripremni akti

Europska središnja banka

| 26.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 336/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 336/5

---

MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 24. lipnja 2014.

o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izvješćivanju i transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira

(CON/2014/49)

(2014/C 336/04)

Uvod i pravna osnova

Europska središnja banka (ESB) zaprimila je 18. ožujka 2014. i 27. ožujka 2014. zahtjeve Europskog parlamenta i Vijeća za davanje mišljenja o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izvješćivanju i transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira (1) (u daljnjem tekstu „prijedlog uredbe”).

Nadležnost ESB-a za davanje mišljenja utemeljena je na članku 127. stavku 4. i članku 282. stavku 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije budući da prijedlog uredbe sadrži odredbe koje utječu na doprinos Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) nesmetanom vođenju politika koje se odnose na stabilnost financijskog sustava kako je navedeno u članku 127. stavku 5. Ugovora. Upravno vijeće donijelo je ovo Mišljenje u skladu s prvom rečenicom članka 17. stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke.

1.   Opće napomene

ESB pozdravlja prijedlog uredbe koji ima za cilj povećanje sigurnosti i transparentnosti financijskog tržišta, što je u skladu s preporukama Odbora za financijsku stabilnost (FSB) koje su u rujnu 2013. podržali šefovi država i vlada skupine G20 (2). Prijedlog uredbe uvodi mjere u tri područja: 1. podaci o transakcijama moraju biti dostavljeni trgovinskim repozitorijima, a nadležna tijela i mjerodavna tijela Unije moraju imati izravan i neposredan pristup tim podacima radi lakšeg praćenja nastajanja sistemskih rizika povezanih s upotrebom transakcija financiranja vrijednosnih papira (SFT), što za potrebe prijedloga uredbe uključuje repo transakcije, pozajmljivanje vrijednosnih papira ili robe drugoj ugovornoj strani ili robe od druge ugovorne strane i druge transakcije s istovrijednim gospodarskim učinkom, a koje predstavljaju slične rizike, osobito transakcije koje uključuju kupnju vrijednosnog papira i njegovu ponovnu prodaju (buy-sell back) ili transakcije koje uključuju prodaju vrijednosnog papira i njegovu ponovnu kupnju (sell-back); 2. ulagatelji čija se imovina upotrebljava u transakcijama financiranja vrijednosnih papira ili u drugim strukturama financiranja s istovrijednim učinkom moraju imati odgovarajući uvid u informacije o transakcijama financiranja vrijednosnih papira; i 3. mora postojati ugovorna transparentnost aktivnosti rehipotekiranja. ESB smatra da nova jedinstvena pravila o izvješćivanju i transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira, kao i odredbe o rehipotekiranju, mogu imati važnu ulogu u jačanju financijske stabilnosti u Uniji. Štoviše, prijedlog uredbe treba razmotriti rad skupine stručnjaka za podatke FSB-a o tržištima financiranja vrijednosnih papira, koja je osnovana radi izrade preporuka o prikupljanju i agregiranju podataka na globalnoj razini u skladu s Preporukama FSB-a i koja će izraditi predložene standarde i postupke do kraja 2014. (3). Pored toga, ESB daje sljedeće posebne primjedbe.

2.   Posebne napomene

2.1.   Izuzeće od obveza izvješćivanja i transparentnosti za transakcije središnjih banaka

Predloženi pravni okvir izvješćivanja i transparentnosti ne predviđa izuzeće u slučaju transakcija u kojima je središnja banka članica ESSB-a druga ugovorna strana (4).

S tim u vezi, ESB primjećuje da, dok izvješćivanje i transparentnost transakcija koje izvršavaju središnje banke u sklopu svojih zakonom propisanih ciljeva i zadaća ne bi postiglo veću transparentnost za tržište, učinkovitost tih operacija, i to na području monetarne politike ili deviznih poslova, a prema tome i obavljanje tih zadaća od strane središnjih banaka koje se oslanja na pravodobnost i povjerljivost, moglo bi biti ozbiljno ugroženo izvješćivanjem ili transparentnošću podataka o takvim transakcijama.

Zahtijevanje od drugih ugovornih strana koje sudjeluju u transakcijama u kojima sudjeluje član ESSB-a da dostavljaju sve podatke vezane uz te transakcije trgovinskim repozitorijima, može se sukobljavati sa sustavima povjerljivosti ESB-a i nacionalnih središnjih banaka te obezvrijediti svrhu imuniteta dodijeljenih ESB-u Ugovorom, posebno nepovredivost arhiva i službenih obavijesti ESB-a (5). Zbog tih razloga, transakcije financiranja vrijednosnih papira u kojima je središnja banka članica ESSB-a druga ugovorna strana trebale bi biti izuzete od obveza izvješćivanja i transparentnosti.

ESB osobito preporučuje uvrštenje izuzeća utemeljenog na transakcijama u prijedlog uredbe (6). Neuvrštavanje takvog izuzeća imalo bi isti učinak kao i nametanje obveze izvješćivanja i transparentnosti samom ESSB-u.

2.2.   Pojašnjenje ovlasti Komisije da izmijeni popis izuzeća

Pored toga, potrebno je razjasniti članak 2. stavak 3. prijedloga uredbe, koji daje ovlast za izmjenu popisa izuzeća iz članka 2. stavka 2. Komisiji putem delegiranog akta. ESB smatra da članak 2. stavak 3. treba sadržavati izravno upućivanje na mogućnost proširenja popisa izuzeća na središnje banke trećih zemalja (7).

2.3.   Rehipotekiranje

Za potrebe prijedloga uredbe, rehipotekiranje znači „korištenje od strane druge ugovorne strane koja prima financijske instrumente primljene kao kolateral u vlastito ime i za vlastiti račun ili za račun druge ugovorne strane” (8). Prijedlog uredbe određuje da će drugoj ugovornoj strani koja prima financijske instrumente kao kolateral biti omogućeno da ih rehipotekira samo uz izričitu suglasnost druge ugovorne strane koja daje kolateral i tek nakon što je prenijela kolateral na vlastiti račun (9).

ESB pozdravlja obvezu izvješćivanja za transakcije financiranja vrijednosnih papira u skladu s člankom 4., uključujući obvezu dostavljanja podataka koji se odnose na dani kolateral, posebno kada je kolateral dostupan za rehipotekiranje ili kada je rehipotekiran. Povrh toga, ESB pozdravlja zahtjeve za ugovornu transparentnost iz članka 15. prijedloga uredbe. Međutim, kako bi se osigurala dosljednost, ESB predlaže usklađivanje terminologije prijedloga uredbe s terminologijom Preporuka FSB-a (10) koliko god je to moguće te u skladu s tim upotrebu pojma „ponovna uporaba” umjesto „rehipotekiranje”, što bolje odražava široki opseg transakcija obuhvaćenih prijedlogom uredbe i pruža veću pravnu sigurnost sudionicima na tržištu. U tu svrhu, ESB daje prijedloge izmjena (11).

U odnosu na zahtjeve za ugovornu transparentnost, prijedlog uredbe ne razlikuje financijski kolateral prenesen temeljem „ugovora o financijskom kolateralu s prijenosom vlasništva” i financijski kolateral dan temeljem „ugovora o financijskom kolateralu u vrijednosnim papirima” u smislu značenja iz Direktive 2002/47/EZ (12). Prema ugovoru o financijskom kolateralu s prijenosom vlasništva, davatelj kolaterala prenosi puno pravo vlasništva, ili puno ovlaštenje na financijski kolateral, primatelju kolaterala. Nasuprot tome, prema ugovoru o financijskom kolateralu u vrijednosnim papirima, davatelj kolaterala daje financijski kolateral u obliku vrijednosnih papira primatelju kolaterala ili u korist primatelja kolaterala te tako zadržava puno ili kvalificirano vlasništvo, odnosno puno ovlaštenje nad financijskim kolateralom kada se stekne založno pravo. Sa stajališta financijske stabilnosti, široko područje primjene prijedloga uredbe trebalo bi, u načelu, pozdraviti. Međutim, imajući na umu odredbe Direktive 2002/47/EZ, primatelj kolaterala ne smije biti ograničen u punom vlasništvu ili punom ovlaštenju nad financijskim kolateralom od trenutka sklapanja ugovora o prijenosu financijskog kolaterala. Iako je druga ugovorna strana primateljica unatoč tome obvezna ispuniti zahtjeve iz članka 15. prijedloga uredbe, potrebno je pojasniti da sklapanje ugovora o prijenosu financijskog kolaterala podrazumijeva pristanak na ponovnu uporabu i da neće svaka povreda zahtjeva iz članka 15. utjecati na valjanost ili ovršivost transakcija financiranja vrijednosnih papira, a druga ugovorna strana primateljica podliježe samo administrativnim sankcijama temeljem prijedloga uredbe. U tu svrhu, ESB daje prijedloge izmjena (13).

ESB primjećuje da je prijedlog uredbe usmjeren samo na uvođenje zahtjeva za izvješćivanje i transparentnost. Međutim, nedavna financijska kriza pokazala je da iz praksi ponovne uporabe i rehipotekiranja imovine klijenata mogu proizaći značajni rizici za financijsku stabilnost: takve prakse mogu povećati rizik zaraze, potencijalno dovesti do stvaranja prekomjerne financijske poluge u financijskom sustavu te povećati rizik navale na pojedine institucije. U tom smislu, primjećuje se da su donesene preporuke na međunarodnoj razini od strane FSB-a kako bi se uvela ograničenja koja se odnose na: 1. rehipotekiranje imovine klijenata u svrhu financiranja aktivnosti posrednika koje poduzima za vlastiti račun i 2. subjekte kojima je dozvoljeno rehipotekiranje imovine klijenata (14). Povrh toga, daljnje mjere mogu biti osigurane u Uniji. Stoga, ESB smatra važnim da Komisija procijeni postoji li potreba za daljnjim regulatornim mjerama, koje nadilaze predložene izvještajne zahtjeve i zahtjeve transparentnosti, uključujući kvantitativna ograničenja ponovne uporabe i rehipotekiranja imovine klijenata, koje bi mogle biti uvrštene u budući pravni akt. Potrebno je provesti iscrpnu analizu troškova i koristi kako bi se osiguralo da takva kvantitativna ograničenja nemaju negativan učinak na tržišta financiranja vrijednosnih papira.

2.4.   Načini izvješćivanja podataka o transakcijama financiranja vrijednosnih papira

Radi obavljanja zadaća ESSB-a i nadziranja financijskih tržišta i financijskih aktivnosti unutar europodručja i Unije kao cjeline, ESB, uz pomoć nacionalnih središnjih banaka, treba prikupljati visokokvalitetne statističke podatke (15). Stoga, podaci o transakcijama koji se dostavljaju trgovinskim repozitorijima i, u određenim slučajevima, Europskom nadzornom tijelu za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) u skladu s prijedlogom uredbe, ključni su za obavljanje zadaća ESSB-a: 1. doprinošenja stabilnosti financijskog sustava u skladu s člankom 127. stavkom 5. Ugovora praćenjem nastajanja sistemskih rizika povezanih s transakcijama financiranja vrijednosnih papira; 2. provođenja monetarne politike; 3. analiziranja mehanizma prijenosa monetarne politike; 4. provođenja nadzora infrastruktura financijskog tržišta (16); i 5. pružanja analitičke i statističke potpore Europskom odboru za sistemske rizike (ESRB) u skladu s Uredbom (EU) br. 1096/2010 (17).

Zbog tih razloga, s ciljem smanjenja tereta izvješćivanja za sudionike na financijskom tržištu, podaci o određenim vrstama transakcija financiranja vrijednosnih papira koji moraju biti dostavljeni te oblik i učestalost tih izvješća trebaju olakšati uporabu takvih podataka za obavljanje zadaća ESSB-a. ESB pozdravlja priliku za uskom suradnjom s ESMA-om radi izrade nacrta tehničkih standarda i spreman mu je pružiti podršku u obavljanju te zadaće.

Povrh toga, ESB preporučuje da se pojedinosti o transakcijama financiranja vrijednosnih papira dostavljaju, sastavljaju i učine dostupnima ESSB-u s najvišim stupnjem granularnosti te u potpuno standardiziranom obliku. S obzirom na podatkovne stavke koje treba dostaviti, ESB preporučuje da tehnički standardi pripremljeni u skladu s člankom 4. stavkom 7. prijedloga uredbe zahtijevaju dostavljanje podataka o pojedinoj imovini koja se upotrebljava kao kolateral i o glavnici, valuti, vrsti, kvaliteti te vrijednosti svake imovine o kojoj se izvješćuje. To će pomoći utvrditi imovinu koja je dostupna za rehipotekiranje ili koja je rehipotekirana te olakšati automatske postupke za prikupljanje takvih podataka. Tehnički standardi trebaju također omogućiti izvješćivanje o pojedinoj imovini koja je predmet pozajmljivanja vrijednosnih papira ili robe drugoj ugovornoj strani i pozajmljivanja vrijednosnih papira ili robe od druge ugovorne strane. Treba izvješćivati i o pojedinoj imovini kada su transakcije kolateralizirane skupinama imovine, na primjer skupinama imovine na temelju portfelja, ili preko usluge upravljanja kolateralom koje pruža agent treća strana (18). Tehnički standardi trebaju uzeti u obzir tehničke posebnosti takvih skupina imovine i njihovu dinamičnu prirodu, posebno kada se sastav skupina imovine često mijenja. Način na koji se izvješćuje o pojedinoj imovini treba u skladu s time prilagoditi. Na primjer, jedna mogućnost olakšavanja izvješćivanja o trostranim repo transakcijama je dozvoliti izvješćivanje o pojedinoj imovini na kraju dana koja čini skupinu kolaterala kojom su osigurane transakcije. Izvješćivanje preko odgovarajućih infrastruktura financijskog tržišta može olakšati tehničku izvedivost izvješćivanja (uključujući podatke o pojedinoj imovini koja je dana kao kolateral, a bilo bi u skladu s člankom 4. stavkom 1. prijedloga uredbe, koja dozvoljava drugim ugovornim stranama delegiranje izvješćivanja o transakcijama financiranja vrijednosnih papira.

Pored toga, ESB predlaže da tehnički standardi zahtijevaju od drugih ugovornih strana izvješćivanje o dodatnim stavkama kako bi olakšale sveobuhvatnije praćenje za svrhe financijske stabilnosti i za obavljanje gore prikazanih zadaća ESSB-a, uzimajući u obzir, između ostalog, međunarodni razvoj kao što je tekući posao FSB-a.

Prijedlog uredbe zahtijeva da se pojedinosti o transakcijama financiranja vrijednosnih papira dostavljaju najkasnije sljedeći radni dan nakon sklapanja, izmjene ili prekida transakcije. Kako bi se osigurala kvaliteta podataka te kako bi se osiguralo da su svi podaci točni i potpuni, ESB predlaže ispitati treba li drugim ugovornim stranama nametnuti zahtjeve za dodatnim, manje čestim izvješćivanjem o svim transakcijama koje još nisu dospjele. Takvi dodatni izvještajni zahtjevi imali bi za cilj smanjenje tijekom vremena, nakupljanja grešaka u podacima o transakcijama financiranja vrijednosnih papira koji se dostavljaju te bi bili u skladu s preporukom FSB-a za skupljanjem redovitih kratkih pregleda nepodmirenih iznosa (19).

ESB snažno preporučuje da tehnički standardi iz prijedloga uredbe zahtijevaju da podaci koji se dostavljaju uključuju prikladne identifikatore korištenjem tekućih i predstojećih međunarodno dogovorenih standarda. ESMA treba učiniti uporabu takvih identifikatora obaveznom za sve druge ugovorne strane koje su u području primjene prijedloga uredbe, a posebno uporabu međunarodnog identifikacijskog broja vrijednosnih papira (ISIN), jedinstvenog identifikatora pravnih osoba (LEI) i jedinstvenog trgovinskog identifikatora (20).

Prvo je potrebno navesti ISIN, koji se dodjeljuje vrijednosnim papirima i jednoznačno označava izdanje vrijednosnih papira, prilikom dostavljanja podataka o negotovinskim kolateralima.

Drugo, radi osiguravanja dosljednosti i pribavljanja alata za odgovarajuće sastavljanje podataka, sve strane financijskih transakcija trebaju biti označene jedinstvenom oznakom. U tu svrhu, ESB podržava upotrebu jedinstvenog LEI sustava, koji podržava Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) i ESMA (21), na način koji je u skladu s Preporukama FSB-a (22). Iako jedinstveni LEI sustav još nije u potpunosti operativan, članak 4. stavak 8. prijedloga uredbe trebao bi se odnositi na potrebu primjene identifikatora pravnih osoba na tehničke standarde, pogotovo u svjetlu uporabe privremenih identifikatora pravnih osoba u skladu s privremenim jedinstvenim sustavom identifikatora pravnih osoba, koji je trenutno operativan (23). Uporaba sustava identifikatora pravnih osoba ili sustava privremenih identifikatora pravnih osoba olakšat će prikupljanje i agregaciju podataka na globalnoj razini, a posebno će ispraviti dvostruko brojanje za međunarodne transakcije o kojima se izvještava u različitim područjima nadležnosti.

Treće, ESB snažno preporučuje razvoj jedinstvenog trgovinskog identifikatora od strane ESMA-e na europskoj razini, u nedostatku dogovorenog pravnog okvira na međunarodnoj razini. To je posebno važno radi povezivanja a podataka o istoj transakciji koje dostavljaju dvije ili više drugih ugovornih strana, a i nužan je uvjet osiguranja integriteta podataka koje dostavlja druga ugovorna strana, kao na primjer radi izbjegavanja praznina ili dvostrukog brojanja.

Važno je također osigurati da ESSB ima odgovarajući pristup potpunim, potpuno standardiziranim, granularnim podacima prikupljenim od strane trgovinskih repozitorija u oblicima koji olakšavaju obavljanje zadaća ESSB-a (24). Kada ESMA to smatra potrebnim i svrsishodnim, ona treba imati mogućnost da u nacrt tehničkih standarda uvrsti postupke za trgovinske repozitorije koji im daju mogućnost provjere potpunosti i točnosti podataka koji su im dostavljeni, posebno kada trgovinski repozitorij otkrije podatke koji nedostaju, odnosno nepotpune ili nedosljedne podatke (25). To ne dovodi u pitanje ovlasti nadležnih tijela za izricanje administrativnih sankcija i mjera drugim ugovornim stranama u skladu s poglavljem VIII. prijedloga uredbe.

Nakon donošenja tih tehničkih standarda u skladu s postupkom iz Uredbe (EU) br. 1095/2010 (26), važno ih je povremeno ažurirati kako bi na odgovarajući način odražavali događaje na tržištu, kako bi se poboljšao regulatorni okvir i potpuno proveo jedinstveni europski pravilnik.

Tehnički standardi doneseni temeljem drugih zakonodavnih akata Unije o financijskim uslugama, kao što je Uredba (EU) br. 648/2012, trebali bi također biti usklađeni s tehničkim standardima donesenim temeljem prijedloga uredbe. To će pomoći smanjiti teret izvješćivanja drugim ugovornim stranama, a u isto vrijeme osigurati da takva izvješća u stvarnosti sadržavaju podatke iz članka 4. prijedloga uredbe. Takvo usklađivanje trebalo bi nastojati osigurati sveobuhvatno praćenje transakcija financiranja vrijednosnih papira, a posebno osiguravanje dosljednosti podataka i oblika transakcija financiranja vrijednosnih papira o kojima se izvješćuje u skladu s člankom 4. stavkom 6. prijedloga uredbe.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 24. lipnja 2014.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2014) 40 završna verzija.

1

(2)  Vidjeti „Jačanje nadzora i reguliranje bankarstva u sjeni: Regulatorni okvir politike za rješavanje rizika bankarstva u sjeni u području pozajmljivanja vrijednosnih papira i repo poslova” (u daljnjem tekstu „Preporuke FSB-a”), 29. kolovoza 2013., dostupno na mrežnim stranicama FSB-a, www.financialstabilityboard.org

2

(3)  Vidjeti preporuke 2. i 3. Preporuka FSB-a.

3

(4)  Članak 2. stavak 2. prijedloga uredbe propisuje samo osobno izuzeće za članove ESSB-a, tijela ostalih država članica koja obavljaju slične funkcije, ostala tijela Unije zadužena za upravljanje ili koja posreduju u upravljanju javnim dugom i Banku za međunarodne namire. Druge ugovorne strane transakcija središnjih banaka članica ESSB-a nisu jasno izuzete od obveza izvješćivanja i transparentnosti iz članaka 4., 13., 14. i 15. prijedloga uredbe.

4

(5)  Vidjeti članak 343. Ugovora i članak 39. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (u daljnjem tekstu „Statut ESSB-a”) i članke 2., 5. i 22. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije.

5

(6)  Vidjeti izmjenu 7. u Prilogu ovom Mišljenju. Usp. stavak 7.2. Mišljenja CON/2012/21 i članak 1. stavke 6. do 8. Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 173, 12.6.2014., str. 84.). Sva mišljenja ESB-a objavljena su na mrežnim stranicama ESB-a, www.ecb.europa.eu

6

(7)  Vidjeti izmjenu 8. u Prilogu ovom Mišljenju. Ovo pojašnjenje bilo bi u skladu s člankom 1. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.) i člankom 1. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 600/2014.

7

(8)  Članak 3. stavak 7. prijedloga uredbe.

8

(9)  Članak 15. prijedloga uredbe.

9

(10)  Vidjeti Preporuku 7. Preporuka FSB-a.

10

(11)  Vidjeti izmjenu 10. u Prilogu ovom Mišljenju. Vidjeti također izmjene 2.-6., 11. i 16.

11

(12)  Direktiva 2002/47/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. lipnja 2002. o financijskom kolateralu (SL L 168, 27.6.2002., str. 43.).

12

(13)  Vidjeti izmjene 10. i 19. u Prilogu ovom Mišljenju.

13

(14)  Vidjeti Preporuku 7. iz Preporuka FSB-a.

14

(15)  Članak 5. Statuta ESSB-a.

15

(16)  Vidjeti Mišljenje CON/2011/1.

16

(17)  Uredba Vijeća (EU) br. 1096/2010 od 17. studenoga 2010. o dodjeljivanju posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s funkcioniranjem Europskog odbora za sistemske rizike (SL L 331, 15.12.2010., str. 162.).

17

(18)  Vidjeti izmjenu 11. u Prilogu ovom Mišljenju.

18

(19)  Vidjeti Preporuku 2. Preporuka FSB-a.

19

(20)  Vidjeti izmjenu 12. u Prilogu ovom Mišljenju.

20

(21)  Vidjeti Preporuke EBA-e o uporabi identifikatora pravnih osoba (LEI) (EBA/REC/2014/01), 29. siječnja 2014., dostupno na mrežnim stranicama EBA-e na http://www.eba.europa.eu/ i dokument ESMA-e Pitanja i odgovori, „Provedba Uredbe (EU) br. 648/2012 o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (EMIR)” (ESMA/2013/1527), 22. listopada 2013., str. 45., dostupno na mrežnim stranicama ESMA-e na http://www.esma.europa.eu/

21

(22)  Vidjeti „Jedinstveni identifikator pravnih osoba za financijska tržišta”, 8. lipnja 2012., dostupno na mrežnim stranicama FSB-a na http://www.financialstabilityboard.org/

22

(23)  Vidjeti „Odbor za regulativni nadzor LEI-a (ROC): Prva bilješka o napretku Inicijative za jedinstveni LEI”, 8. ožujka 2013., dostupna na mrežnim stranicama Odbora za regulativni nadzor LEI-a na http://www.leiroc.org/. Privremeni jedinstveni LEI sustav pokrenut je u siječnju 2013., čime je LEI ROC prihvatio kao globalno kompatibilne sve privremene identifikatore pravnih osoba koje je izdao privremeni LOU (Lokalna operativna jedinica).

23

(24)  Vidjeti izmjenu 15. u Prilogu ovom Mišljenju.

24

(25)  Vidjeti izmjenu 13. u Prilogu ovom Mišljenju.

25

(26)  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ, i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

26

---

PRILOG

Prijedlozi izmjena

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjene koje je predložio ESB (1) |
| --- | --- |
| Izmjena 1. |
| Uvodna izjava 9. |
| „Kao rezultat toga, informacije o rizicima prisutnima na tržištima financiranja vrijednosnih papira čuvat će se na središnjem mjestu te će im moći jednostavno i izravno pristupiti, među ostalima, Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržište kapitala (‚ESMA’), Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (‚EBA’), Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (‚EIOPA’), relevantna nadležna tijela, ESRB i relevantne središnje banke Europskog sustava središnjih banaka (‚ESSB’), uključujući Europsku središnju banku (‚ESB’), za potrebe utvrđivanja i praćenja rizika za financijsku stabilnost prisutnih u aktivnostima usporednog bankarstva reguliranih i nereguliranih subjekata. Kada izrađuje regulatorne tehničke standarde predviđene ovom Uredbom ili predlaže njihovo preispitivanje, ESMA bi trebala razmotriti postojeće standarde utvrđene člankom 9. Uredbe (EU) br. 648/2012 kojima se reguliraju trgovinski repozitoriji za ugovore o izvedenicama te njihov razvoj u budućnosti i nastojati osigurati da relevantna nadležna tijela, ESRB i relevantne središnje banke ESSB-a, uključujući ESB, imaju izravan i neposredan pristup svim informacijama potrebnima za obavljanje svojih zadaća.” | „Kao rezultat toga, informacije o rizicima prisutnima na tržištima financiranja vrijednosnih papira čuvat će se na središnjem mjestu te će im moći jednostavno i izravno pristupiti, među ostalima, Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržište kapitala (‚ESMA’), Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (‚EBA’), Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (‚EIOPA’), relevantna nadležna tijela, ESRB i relevantne središnje banke Europskog sustava središnjih banaka (‚ESSB’), uključujući Europsku središnju banku (‚ESB’), za potrebe utvrđivanja i praćenja rizika za financijsku stabilnost prisutnih u aktivnostima usporednog bankarstva reguliranih i nereguliranih subjekata. Kada izrađuje regulatorne tehničke standarde predviđene ovom Uredbom ili predlaže njihovo preispitivanje, ESMA bi trebala razmotriti postojeće standarde utvrđene člankom 9. Uredbe (EU) br. 648/2012 kojima se reguliraju trgovinski repozitoriji za ugovore o izvedenicama te njihov razvoj u budućnosti i nastojati osigurati da relevantna nadležna tijela, ESRB i relevantne središnje banke ESSB-a, uključujući ESB, imaju izravan i neposredan pristup svim informacijama potrebnima za obavljanje svojih zadaća, uključujući zadaće utvrđivanja i provođenja monetarne politike i zadaću provođenja nadzora infrastruktura financijskog tržišta.” |
| Obrazloženje


  Podaci o transakcijama koji se dostavljaju trgovinskim repozitorijima i, u određenim slučajevima, ESMA-i ključni su za obavljanje zadaća ESSB-a. Upotreba tih podataka u tu svrhu treba se odraziti u tekstu prijedloga uredbe. Vidjeti stavak 2.4. ovog Mišljenja. |
| Izmjena 2. |
| Uvodna izjava 17. |
| „Rehipotekiranjem osigurava se likvidnost i omogućuje drugim ugovornim stranama smanjenje troškova financiranja. Međutim, stvaraju se složeni lanci kolaterala između tradicionalnog bankarstva i usporednog bankarstva koji predstavljaju rizik za financijsku stabilnost. Nedostatak transparentnosti o tome u kojoj se mjeri financijski instrumenti dani kao kolaterali rehipotekiraju i predmetnim rizicima u slučaju stečaja može ugroziti povjerenje u druge ugovorne strane i povećati rizik za financijsku stabilnost.” | „Rehipotekiranjem
  Ponovnom uporabom osigurava se likvidnost i omogućuje drugim ugovornim stranama smanjenje troškova financiranja. Međutim, stvaraju se složeni lanci kolaterala između tradicionalnog bankarstva i usporednog bankarstva koji predstavljaju rizik za financijsku stabilnost. Nedostatak transparentnosti o tome u kojoj se mjeri financijski instrumenti dani kao kolaterali rehipotekiraju
  ponovno upotrebljavaju i predmetnim rizicima u slučaju stečaja može ugroziti povjerenje u druge ugovorne strane i povećati rizik za financijsku stabilnost.” |
| Obrazloženje


  Ova izmjena nastoji osigurati dosljednost u vezi s uvođenjem pojma „ponovna uporaba” u prijedlog uredbe. Vidjeti izmjenu 10. i stavak 2.3. ovog Mišljenja. |
| Izmjena 3. |
| Uvodna izjava 18. |
| „Ovom Uredbom utvrđuju se pravila o informiranju drugih ugovornih strana o rehipotekiranju kojima se ne bi trebala dovesti u pitanje primjena sektorskih pravila prilagođenih određenim akterima, strukturama i situacijama. Stoga bi se pravila o rehipotekiranju predviđena ovom Uredbom trebala primjenjivati, na primjer, na fondove i depozitorije samo ako nema strožih pravila o daljnjem korištenju predviđenih okvirom za investicijske fondove koji čini lex specialis i ima prednost pred pravilima sadržanima u ovoj Uredbi. Osobito, ovom Uredbom ne bi se smjelo dovesti u pitanje ni jedno pravilo kojim se ograničava mogućnost drugih ugovornih strana da rehipotekiraju financijske instrumente koje su ugovorne strane ili osobe koje nisu ugovorne strane dale kao kolateral.” | „Ovom Uredbom utvrđuju se pravila o informiranju drugih ugovornih strana o rehipotekiranju
  ponovnoj uporabi kojima se ne bi trebala dovesti u pitanje primjena sektorskih pravila prilagođenih određenim akterima, strukturama i situacijama. Stoga bi se pravila o rehipotekiranju
  ponovnoj uporabi predviđena ovom Uredbom trebala primjenjivati na primjer na fondove i depozitorije samo ako nema strožih pravila o daljnjem korištenju predviđenih okvirom za investicijske fondove koji čini lex specialis i ima prednost pred pravilima sadržanima u ovoj Uredbi. Osobito, ovom Uredbom ne bi se smjelo dovesti u pitanje ni jedno pravilo kojim se ograničava mogućnost drugih ugovornih strana da rehipotekiraju
  ponovno upotrebljavaju financijske instrumente koje su ugovorne strane ili osobe koje nisu ugovorne strane dale kao kolateral. Definicija pojma ‚ponovna uporaba’ iz ove Uredbe nastoji biti u skladu s Preporukama FSB-a. Definicija ponovne uporabe obuhvaća pojam rehipotekiranja iz Preporuka FSB-a, ne dovodeći u pitanje potrebu za definiranjem tog pojma za potrebe budućih zakonodavnih inicijativa EU-a.” |
| Obrazloženje


  Ova izmjena nastoji osigurati dosljednost u vezi s uvođenjem pojma „ponovna uporaba” u prijedlog uredbe. Vidjeti izmjenu 10. i stavak 2.3. ovog Mišljenja. |
| Izmjena 4. |
| Uvodna izjava 24. |
| „U skladu s načelom proporcionalnosti potrebno je i prikladno osigurati transparentnost određenih tržišnih aktivnosti kao što su transakcije financiranja vrijednosnih papira, rehipotekiranje i, ako je potrebno, druge strukture financiranja te omogućiti praćenje i utvrđivanje povezanih rizika za financijsku stabilnost. Ovom Uredbom ne prelazi se ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva u skladu s člankom 5. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.” | „U skladu s načelom proporcionalnosti potrebno je i prikladno osigurati transparentnost određenih tržišnih aktivnosti kao što su transakcije financiranja vrijednosnih papira, rehipotekiranje
  ponovna uporaba i, ako je potrebno, druge strukture financiranja te omogućiti praćenje i utvrđivanje povezanih rizika za financijsku stabilnost. Ovom Uredbom ne prelazi se ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva u skladu s člankom 5. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.” |
| Obrazloženje


  Ova izmjena nastoji osigurati dosljednost u vezi s uvođenjem pojma „ponovna uporaba” u prijedlog uredbe. Vidjeti izmjenu 10. i stavak 2.3. ovog Mišljenja. |
| Izmjena 5. |
| Članak 1. |
| „Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira, drugih struktura financiranja i ponovnog ulaganja.” | „Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira, drugih struktura financiranja i ponovnog ulaganja
  ponovne uporabe.” |
| Obrazloženje


  Ova izmjena nastoji osigurati dosljednost u vezi s uvođenjem pojma „ponovna uporaba” u prijedlog uredbe. Vidjeti izmjenu 10. i stavak 2.3. ovog Mišljenja. |
| Izmjena 6. |
| Članak 2. stavak 1. točka (d) |
| „(d) | drugu ugovornu stranu u ponovnom ulaganju s poslovnim nastanom:






  1. | u Uniji, uključujući i sve njezine podružnice neovisno o tome gdje se nalaze; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjene koje je predložio ESB (1)

Izmjena 1.

Uvodna izjava 9.

„Kao rezultat toga, informacije o rizicima prisutnima na tržištima financiranja vrijednosnih papira čuvat će se na središnjem mjestu te će im moći jednostavno i izravno pristupiti, među ostalima, Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržište kapitala (‚ESMA’), Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (‚EBA’), Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (‚EIOPA’), relevantna nadležna tijela, ESRB i relevantne središnje banke Europskog sustava središnjih banaka (‚ESSB’), uključujući Europsku središnju banku (‚ESB’), za potrebe utvrđivanja i praćenja rizika za financijsku stabilnost prisutnih u aktivnostima usporednog bankarstva reguliranih i nereguliranih subjekata. Kada izrađuje regulatorne tehničke standarde predviđene ovom Uredbom ili predlaže njihovo preispitivanje, ESMA bi trebala razmotriti postojeće standarde utvrđene člankom 9. Uredbe (EU) br. 648/2012 kojima se reguliraju trgovinski repozitoriji za ugovore o izvedenicama te njihov razvoj u budućnosti i nastojati osigurati da relevantna nadležna tijela, ESRB i relevantne središnje banke ESSB-a, uključujući ESB, imaju izravan i neposredan pristup svim informacijama potrebnima za obavljanje svojih zadaća.”

„Kao rezultat toga, informacije o rizicima prisutnima na tržištima financiranja vrijednosnih papira čuvat će se na središnjem mjestu te će im moći jednostavno i izravno pristupiti, među ostalima, Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržište kapitala (‚ESMA’), Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (‚EBA’), Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (‚EIOPA’), relevantna nadležna tijela, ESRB i relevantne središnje banke Europskog sustava središnjih banaka (‚ESSB’), uključujući Europsku središnju banku (‚ESB’), za potrebe utvrđivanja i praćenja rizika za financijsku stabilnost prisutnih u aktivnostima usporednog bankarstva reguliranih i nereguliranih subjekata. Kada izrađuje regulatorne tehničke standarde predviđene ovom Uredbom ili predlaže njihovo preispitivanje, ESMA bi trebala razmotriti postojeće standarde utvrđene člankom 9. Uredbe (EU) br. 648/2012 kojima se reguliraju trgovinski repozitoriji za ugovore o izvedenicama te njihov razvoj u budućnosti i nastojati osigurati da relevantna nadležna tijela, ESRB i relevantne središnje banke ESSB-a, uključujući ESB, imaju izravan i neposredan pristup svim informacijama potrebnima za obavljanje svojih zadaća, uključujući zadaće utvrđivanja i provođenja monetarne politike i zadaću provođenja nadzora infrastruktura financijskog tržišta.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Podaci o transakcijama koji se dostavljaju trgovinskim repozitorijima i, u određenim slučajevima, ESMA-i ključni su za obavljanje zadaća ESSB-a. Upotreba tih podataka u tu svrhu treba se odraziti u tekstu prijedloga uredbe. Vidjeti stavak 2.4. ovog Mišljenja.

Podaci o transakcijama koji se dostavljaju trgovinskim repozitorijima i, u određenim slučajevima, ESMA-i ključni su za obavljanje zadaća ESSB-a. Upotreba tih podataka u tu svrhu treba se odraziti u tekstu prijedloga uredbe. Vidjeti stavak 2.4. ovog Mišljenja.

Izmjena 2.

Izmjena 2.

Uvodna izjava 17.

„Rehipotekiranjem osigurava se likvidnost i omogućuje drugim ugovornim stranama smanjenje troškova financiranja. Međutim, stvaraju se složeni lanci kolaterala između tradicionalnog bankarstva i usporednog bankarstva koji predstavljaju rizik za financijsku stabilnost. Nedostatak transparentnosti o tome u kojoj se mjeri financijski instrumenti dani kao kolaterali rehipotekiraju i predmetnim rizicima u slučaju stečaja može ugroziti povjerenje u druge ugovorne strane i povećati rizik za financijsku stabilnost.”

„Rehipotekiranjem
  Ponovnom uporabom osigurava se likvidnost i omogućuje drugim ugovornim stranama smanjenje troškova financiranja. Međutim, stvaraju se složeni lanci kolaterala između tradicionalnog bankarstva i usporednog bankarstva koji predstavljaju rizik za financijsku stabilnost. Nedostatak transparentnosti o tome u kojoj se mjeri financijski instrumenti dani kao kolaterali rehipotekiraju
  ponovno upotrebljavaju i predmetnim rizicima u slučaju stečaja može ugroziti povjerenje u druge ugovorne strane i povećati rizik za financijsku stabilnost.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Ova izmjena nastoji osigurati dosljednost u vezi s uvođenjem pojma „ponovna uporaba” u prijedlog uredbe. Vidjeti izmjenu 10. i stavak 2.3. ovog Mišljenja.

Ova izmjena nastoji osigurati dosljednost u vezi s uvođenjem pojma „ponovna uporaba” u prijedlog uredbe. Vidjeti izmjenu 10. i stavak 2.3. ovog Mišljenja.

Izmjena 3.

Izmjena 3.

Uvodna izjava 18.

„Ovom Uredbom utvrđuju se pravila o informiranju drugih ugovornih strana o rehipotekiranju kojima se ne bi trebala dovesti u pitanje primjena sektorskih pravila prilagođenih određenim akterima, strukturama i situacijama. Stoga bi se pravila o rehipotekiranju predviđena ovom Uredbom trebala primjenjivati, na primjer, na fondove i depozitorije samo ako nema strožih pravila o daljnjem korištenju predviđenih okvirom za investicijske fondove koji čini lex specialis i ima prednost pred pravilima sadržanima u ovoj Uredbi. Osobito, ovom Uredbom ne bi se smjelo dovesti u pitanje ni jedno pravilo kojim se ograničava mogućnost drugih ugovornih strana da rehipotekiraju financijske instrumente koje su ugovorne strane ili osobe koje nisu ugovorne strane dale kao kolateral.”

„Ovom Uredbom utvrđuju se pravila o informiranju drugih ugovornih strana o rehipotekiranju
  ponovnoj uporabi kojima se ne bi trebala dovesti u pitanje primjena sektorskih pravila prilagođenih određenim akterima, strukturama i situacijama. Stoga bi se pravila o rehipotekiranju
  ponovnoj uporabi predviđena ovom Uredbom trebala primjenjivati na primjer na fondove i depozitorije samo ako nema strožih pravila o daljnjem korištenju predviđenih okvirom za investicijske fondove koji čini lex specialis i ima prednost pred pravilima sadržanima u ovoj Uredbi. Osobito, ovom Uredbom ne bi se smjelo dovesti u pitanje ni jedno pravilo kojim se ograničava mogućnost drugih ugovornih strana da rehipotekiraju
  ponovno upotrebljavaju financijske instrumente koje su ugovorne strane ili osobe koje nisu ugovorne strane dale kao kolateral. Definicija pojma ‚ponovna uporaba’ iz ove Uredbe nastoji biti u skladu s Preporukama FSB-a. Definicija ponovne uporabe obuhvaća pojam rehipotekiranja iz Preporuka FSB-a, ne dovodeći u pitanje potrebu za definiranjem tog pojma za potrebe budućih zakonodavnih inicijativa EU-a.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Ova izmjena nastoji osigurati dosljednost u vezi s uvođenjem pojma „ponovna uporaba” u prijedlog uredbe. Vidjeti izmjenu 10. i stavak 2.3. ovog Mišljenja.

Ova izmjena nastoji osigurati dosljednost u vezi s uvođenjem pojma „ponovna uporaba” u prijedlog uredbe. Vidjeti izmjenu 10. i stavak 2.3. ovog Mišljenja.

Izmjena 4.

Izmjena 4.

Uvodna izjava 24.

„U skladu s načelom proporcionalnosti potrebno je i prikladno osigurati transparentnost određenih tržišnih aktivnosti kao što su transakcije financiranja vrijednosnih papira, rehipotekiranje i, ako je potrebno, druge strukture financiranja te omogućiti praćenje i utvrđivanje povezanih rizika za financijsku stabilnost. Ovom Uredbom ne prelazi se ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva u skladu s člankom 5. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.”

„U skladu s načelom proporcionalnosti potrebno je i prikladno osigurati transparentnost određenih tržišnih aktivnosti kao što su transakcije financiranja vrijednosnih papira, rehipotekiranje
  ponovna uporaba i, ako je potrebno, druge strukture financiranja te omogućiti praćenje i utvrđivanje povezanih rizika za financijsku stabilnost. Ovom Uredbom ne prelazi se ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva u skladu s člankom 5. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Ova izmjena nastoji osigurati dosljednost u vezi s uvođenjem pojma „ponovna uporaba” u prijedlog uredbe. Vidjeti izmjenu 10. i stavak 2.3. ovog Mišljenja.

Ova izmjena nastoji osigurati dosljednost u vezi s uvođenjem pojma „ponovna uporaba” u prijedlog uredbe. Vidjeti izmjenu 10. i stavak 2.3. ovog Mišljenja.

Izmjena 5.

Izmjena 5.

Članak 1.

„Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira, drugih struktura financiranja i ponovnog ulaganja.”

„Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira, drugih struktura financiranja i ponovnog ulaganja
  ponovne uporabe.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Ova izmjena nastoji osigurati dosljednost u vezi s uvođenjem pojma „ponovna uporaba” u prijedlog uredbe. Vidjeti izmjenu 10. i stavak 2.3. ovog Mišljenja.

Ova izmjena nastoji osigurati dosljednost u vezi s uvođenjem pojma „ponovna uporaba” u prijedlog uredbe. Vidjeti izmjenu 10. i stavak 2.3. ovog Mišljenja.

Izmjena 6.

Izmjena 6.

Članak 2. stavak 1. točka (d)

„(d)

drugu ugovornu stranu u ponovnom ulaganju s poslovnim nastanom:

1.

u Uniji, uključujući i sve njezine podružnice neovisno o tome gdje se nalaze;

| 2. | u trećoj zemlji, u sljedećim slučajevima:






  i. | rehipotekiranje vrši se u okviru poslovanja podružnice u EU-u; |
| --- | --- | --- |

2.

u trećoj zemlji, u sljedećim slučajevima:

i.

rehipotekiranje vrši se u okviru poslovanja podružnice u EU-u;

| ii. | rehipotekiranje odnosi se na financijske instrumente koje je kao kolateral dala druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u Uniji ili podružnica druge ugovorne strane iz EU-a s poslovnim nastanom u trećoj zemlji.” |
| --- | --- |

ii.

rehipotekiranje odnosi se na financijske instrumente koje je kao kolateral dala druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u Uniji ili podružnica druge ugovorne strane iz EU-a s poslovnim nastanom u trećoj zemlji.”

| „(d) | drugu ugovornu stranu u ponovnom ulaganju
  ponovnoj uporabi s poslovnim nastanom:






  1. | u Uniji, uključujući i sve njezine podružnice neovisno o tome gdje se nalaze; |
| --- | --- | --- |

„(d)

drugu ugovornu stranu u ponovnom ulaganju
  ponovnoj uporabi s poslovnim nastanom:

ponovnom ulaganju

ponovnoj uporabi

1.

u Uniji, uključujući i sve njezine podružnice neovisno o tome gdje se nalaze;

| 2. | u trećoj zemlji, u sljedećim slučajevima:






  i. | rehipotekiranje
  ponovna uporaba vrši se u okviru poslovanja podružnice u EU-u; |
| --- | --- | --- |

2.

u trećoj zemlji, u sljedećim slučajevima:

i.

rehipotekiranje
  ponovna uporaba vrši se u okviru poslovanja podružnice u EU-u;

rehipotekiranje

ponovna uporaba

| ii. | rehipotekiranje
  ponovna uporaba odnosi se na financijske instrumente koje je kao kolateral dala druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u Uniji ili podružnica druge ugovorne strane iz EU-a s poslovnim nastanom u trećoj zemlji.” |
| --- | --- |

ii.

rehipotekiranje
  ponovna uporaba odnosi se na financijske instrumente koje je kao kolateral dala druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u Uniji ili podružnica druge ugovorne strane iz EU-a s poslovnim nastanom u trećoj zemlji.”

rehipotekiranje

ponovna uporaba

Obrazloženje

Obrazloženje

Ova izmjena nastoji osigurati dosljednost u vezi s uvođenjem pojma „ponovna uporaba” u prijedlog uredbe. Vidjeti izmjenu 10. i stavak 2.3. ovog Mišljenja.

Ova izmjena nastoji osigurati dosljednost u vezi s uvođenjem pojma „ponovna uporaba” u prijedlog uredbe. Vidjeti izmjenu 10. i stavak 2.3. ovog Mišljenja.

Izmjena 7.

Izmjena 7.

Članak 2. stavak 2. točka (a)

Bez teksta.

„Ova Uredba se ne primjenjuje na transakcije u kojima su tijela iz stavka 2. druga ugovorna strana.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Osobno izuzeće članova ESSB-a od primjene Uredbe nije dovoljno da bi se osiguralo da su transakcije u kojima su članovi ESSB-a druga ugovorna strana također izuzete od obveza izvješćivanja i transparentnosti. Stoga je potreban ovaj novi podstavak. Vidjeti stavak 2.1. ovog Mišljenja.

Osobno izuzeće članova ESSB-a od primjene Uredbe nije dovoljno da bi se osiguralo da su transakcije u kojima su članovi ESSB-a druga ugovorna strana također izuzete od obveza izvješćivanja i transparentnosti. Stoga je potreban ovaj novi podstavak. Vidjeti stavak 2.1. ovog Mišljenja.

Izmjena 8.

Izmjena 8.

Članak 2. stavak 3.

„Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 27. radi izmjene popisa navedenog u stavku 2. ovog članka.”

„Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 27. radi izmjene popisa iz stavka 2. ovog članka, a posebno za proširenje područja primjene stavka 2. na središnje banke trećih država.

a posebno za proširenje područja primjene stavka 2. na središnje banke trećih država.

U tu svrhu, do [12 mjeseci nakon objave ove Uredbe] Komisija će predstaviti Europskom parlamentu i Vijeću izvješće kojim se procjenjuje kako središnje banke trećih zemalja postupaju s transakcijama na temelju ove Uredbe, što će:

U tu svrhu, do [12 mjeseci nakon objave ove Uredbe] Komisija će predstaviti Europskom parlamentu i Vijeću izvješće kojim se procjenjuje kako središnje banke trećih zemalja postupaju s transakcijama na temelju ove Uredbe, što će:

| (a) | utvrditi odredbe koje se primjenjuju u odgovarajućim trećim zemljama na obvezno priopćavanje transakcija središnjih banaka, uključujući transakcije koje su poduzeli članovi ESSB-a u tim trećim zemljama; i |
| --- | --- |

(a)

(a)

utvrditi odredbe koje se primjenjuju u odgovarajućim trećim zemljama na obvezno priopćavanje transakcija središnjih banaka, uključujući transakcije koje su poduzeli članovi ESSB-a u tim trećim zemljama; i

utvrditi odredbe koje se primjenjuju u odgovarajućim trećim zemljama na obvezno priopćavanje transakcija središnjih banaka, uključujući transakcije koje su poduzeli članovi ESSB-a u tim trećim zemljama; i

| (b) | procijeniti mogući utjecaj koji zahtjevi za obvezno priopćavanje u Uniji mogu imati na transakcije središnjih banaka trećih zemalja. |
| --- | --- |

(b)

(b)

procijeniti mogući utjecaj koji zahtjevi za obvezno priopćavanje u Uniji mogu imati na transakcije središnjih banaka trećih zemalja.

procijeniti mogući utjecaj koji zahtjevi za obvezno priopćavanje u Uniji mogu imati na transakcije središnjih banaka trećih zemalja.

Ako izvješće zaključi da je izuzeće predviđeno u stavku 2. potrebno u odnosu na transakcije u kojima je druga ugovorna strana središnja banka treće zemlje koja provodi monetarnu politiku, obavlja devizne poslove i operacije financijske stabilnosti, Komisija će omogućiti da se izuzeće primjenjuje na tu središnju banku treće zemlje.”

Ako izvješće zaključi da je izuzeće predviđeno u stavku 2. potrebno u odnosu na transakcije u kojima je druga ugovorna strana središnja banka treće zemlje koja provodi monetarnu politiku, obavlja devizne poslove i operacije financijske stabilnosti, Komisija će omogućiti da se izuzeće primjenjuje na tu središnju banku treće zemlje.

Obrazloženje

Obrazloženje

Ovaj prijedlog izmjene ima za cilj osigurati usklađenost s člankom 1. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 600/2014. Vidjeti stavak 2.2. ovog Mišljenja.

Ovaj prijedlog izmjene ima za cilj osigurati usklađenost s člankom 1. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 600/2014. Vidjeti stavak 2.2. ovog Mišljenja.

Izmjena 9.

Izmjena 9.

Članak 3. stavak 6. treća alineja

„‚transakcija financiranja vrijednosnih papira’ znači:

[...]

| — | svaka transakcija s istovrijednim gospodarskim učinkom i sličnim rizicima, osobito transakcije koje uključuju kupnju vrijednosnog papira i njegovu ponovnu prodaju (buy-sell back) ili transakcije koje uključuju prodaju vrijednosnog papira i njegovu ponovnu kupnju (sell-back);” |
| --- | --- |

—

svaka transakcija s istovrijednim gospodarskim učinkom i sličnim rizicima, osobito transakcije koje uključuju kupnju vrijednosnog papira i njegovu ponovnu prodaju (buy-sell back) ili transakcije koje uključuju prodaju vrijednosnog papira i njegovu ponovnu kupnju (sell-back);”

„‚transakcija financiranja vrijednosnih papira’ znači:

[...]

| — | svaka transakcija s istovrijednim gospodarskim učinkom i sličnim rizicima, osobito transakcije koje uključuju kupnju vrijednosnog papira i njegovu ponovnu prodaju (buy-sell back) ili transakcije koje uključuju prodaju vrijednosnog papira i njegovu ponovnu kupnju (sell-buy back) ili transakcije zamjene kolaterala;” |
| --- | --- |

—

svaka transakcija s istovrijednim gospodarskim učinkom i sličnim rizicima, osobito transakcije koje uključuju kupnju vrijednosnog papira i njegovu ponovnu prodaju (buy-sell back) ili transakcije koje uključuju prodaju vrijednosnog papira i njegovu ponovnu kupnju (sell-buy back) ili transakcije zamjene kolaterala;”

buy

ili transakcije zamjene kolaterala

Obrazloženje

Obrazloženje

Definicija transakcija financiranja vrijednosnih papira treba biti proširena kako bi obuhvatila druge prijenose instrumenata osiguranja između drugih ugovornih strana. To olakšava izvješćivanje i praćenje takvih transakcija u skladu s člankom 4. prijedloga uredbe, što je važno s makrobonitetnog stajališta, budući da takve transakcije mogu doprinijeti stvaranju sistemskog rizika.

Definicija transakcija financiranja vrijednosnih papira treba biti proširena kako bi obuhvatila druge prijenose instrumenata osiguranja između drugih ugovornih strana. To olakšava izvješćivanje i praćenje takvih transakcija u skladu s člankom 4. prijedloga uredbe, što je važno s makrobonitetnog stajališta, budući da takve transakcije mogu doprinijeti stvaranju sistemskog rizika.

Izmjena 10.

Izmjena 10.

Članak 3. stavak 7.

„‚rehipotekiranje’ znači korištenje od strane druge ugovorne strane koja prima financijske instrumente primljene kao kolateral u vlastito ime i za vlastiti račun ili za račun druge ugovorne strane;”

„‚rehipotekiranje
  ponovna uporaba’ znači korištenje od strane druge ugovorne strane koja prima financijske instrumente primljene kao kolateral i u vlastito ime i za vlastiti račun ili za račun druge ugovorne strane;”

Obrazloženje

Obrazloženje

Ovaj prijedlog izmjene nastoji osigurati usklađenost ove široke definicije s pojmom „ponovna uporaba” iz Preporuka FSB-a. Vidjeti stavak 2.3. ovog Mišljenja.

Ovaj prijedlog izmjene nastoji osigurati usklađenost ove široke definicije s pojmom „ponovna uporaba” iz Preporuka FSB-a. Vidjeti stavak 2.3. ovog Mišljenja.

Izmjena 11.

Izmjena 11.

Članak 4. stavak 7.

„Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, ESMA u bliskoj suradnji s Europskim sustavom središnjih banaka (ESSB) i uzimajući u obzir njegove potrebe, izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se navode podaci o različitim vrstama transakcija financiranja vrijednosnih papira i to barem sljedeće:

| (a) | stranke u transakcijama financiranja vrijednosnih papira i, ako je različit, korisnik prava i obveza koje proizlaze iz njih; |
| --- | --- |

(a)

stranke u transakcijama financiranja vrijednosnih papira i, ako je različit, korisnik prava i obveza koje proizlaze iz njih;

| (b) | glavnicu, valutu, vrstu, kvalitetu i vrijednost kolaterala, metodu davanja kolaterala, jesu li kolaterali dostupni za rehipotekiranje, jesu li rehipotekirani, svaku zamjenu kolaterala, repo stopu ili pristojbu za pozajmljivanje, drugu ugovornu stranu, korektivni faktor, datum valute, datum dospijeća i prvi mogući datum opoziva. |
| --- | --- |

(b)

glavnicu, valutu, vrstu, kvalitetu i vrijednost kolaterala, metodu davanja kolaterala, jesu li kolaterali dostupni za rehipotekiranje, jesu li rehipotekirani, svaku zamjenu kolaterala, repo stopu ili pristojbu za pozajmljivanje, drugu ugovornu stranu, korektivni faktor, datum valute, datum dospijeća i prvi mogući datum opoziva.

ESMA Komisiji dostavlja taj nacrt regulatornih tehničkih standarda do [12 mjeseci od objave ove Uredbe].

Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”

„Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, ESMA u bliskoj suradnji s Europskim sustavom središnjih banaka (ESSB) i uzimajući u obzir njegove potrebe, izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se navode podaci o različitim vrstama transakcija financiranja vrijednosnih papira i to barem sljedeće:

| (a) | stranke u transakcijama financiranja vrijednosnih papira i, ako je različit, korisnika prava i obveza koje proizlaze iz njih; |
| --- | --- |

(a)

stranke u transakcijama financiranja vrijednosnih papira i, ako je različit, korisnika prava i obveza koje proizlaze iz njih;

| (b) | pojedina imovina koja se koristi kao kolateral ili koja je predmet pozajmljivanja vrijednosnih papira ili robe drugoj ugovornoj strani, odnosno pozajmljivanja vrijednosnih papira ili robe od druge ugovorne strane uključujući, prema potrebi, i pojedinu imovinu u kojoj su transakcije osigurane skupinom imovine. Tehnički standardi trebaju uzeti u obzir tehničke posebnosti skupina imovine kako bi olakšali izvješćivanje; |
| --- | --- |

(b)

(b)

pojedina imovina koja se koristi kao kolateral ili koja je predmet pozajmljivanja vrijednosnih papira ili robe drugoj ugovornoj strani, odnosno pozajmljivanja vrijednosnih papira ili robe od druge ugovorne strane uključujući, prema potrebi, i pojedinu imovinu u kojoj su transakcije osigurane skupinom imovine. Tehnički standardi trebaju uzeti u obzir tehničke posebnosti skupina imovine kako bi olakšali izvješćivanje;

pojedina imovina koja se koristi kao kolateral ili koja je predmet pozajmljivanja vrijednosnih papira ili robe drugoj ugovornoj strani, odnosno pozajmljivanja vrijednosnih papira ili robe od druge ugovorne strane uključujući, prema potrebi, i pojedinu imovinu u kojoj su transakcije osigurane skupinom imovine. Tehnički standardi trebaju uzeti u obzir tehničke posebnosti skupina imovine kako bi olakšali izvješćivanje;

| (b)
  (c) | glavnicu, valutu, vrstu, kvalitetu i vrijednost pojedine imovine koja se koristi kao kolateral, metodu davanja kolaterala, jesu li kolaterali dostupni za rehipotekiranje
  ponovnu uporabu, jesu li rehipotekirani
  ponovno upotrijebljeni, svaku zamjenu kolaterala, repo stopu ili pristojbu za pozajmljivanje, drugu ugovornu stranu, korektivni faktor, datum valute, datum dospijeća i prvi mogući datum opoziva te tržišni segment. Tehnički standardi trebaju uzeti u obzir tehničke posebnosti skupina imovine kako bi olakšali izvješćivanje. |
| --- | --- |

(b)
  (c)

(b)

(c)

glavnicu, valutu, vrstu, kvalitetu i vrijednost pojedine imovine koja se koristi kao kolateral, metodu davanja kolaterala, jesu li kolaterali dostupni za rehipotekiranje
  ponovnu uporabu, jesu li rehipotekirani
  ponovno upotrijebljeni, svaku zamjenu kolaterala, repo stopu ili pristojbu za pozajmljivanje, drugu ugovornu stranu, korektivni faktor, datum valute, datum dospijeća i prvi mogući datum opoziva te tržišni segment. Tehnički standardi trebaju uzeti u obzir tehničke posebnosti skupina imovine kako bi olakšali izvješćivanje.

pojedine imovine koja se koristi kao kolateral

rehipotekiranje

ponovnu uporabu

rehipotekirani

ponovno upotrijebljeni

tržišni segment

Tehnički standardi trebaju uzeti u obzir tehničke posebnosti skupina imovine kako bi olakšali izvješćivanje.

U izradi tih tehničkih standarda, ESMA uzima u obzir međunarodno dogovorene razvoje i standarde.

U izradi tih tehničkih standarda, ESMA uzima u obzir međunarodno dogovorene razvoje i standarde.

ESMA Komisiji dostavlja taj nacrt regulatornih tehničkih standarda do [12 mjeseci od objave ove Uredbe].

Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Kako bi se osigurala dostatna razina standardizacije i olakšala uporaba takvih podataka za obavljanje zadaća ESSB-a, potrebno je jasno odrediti podatke za različite vrste transakcija financiranja vrijednosnih papira koji moraju biti dostavljeni trgovinskim repozitorijima, uzimajući u obzir međunarodno dogovorene razvoje i standarde. Tehnički standardi trebaju osigurati sveobuhvatno izvješćivanje o kolateralu, uključujući podatke o pojedinoj imovini, kada su transakcije osigurane skupinama imovine, kao što su npr. skupine imovine na temelju portfelja, ili preko usluge upravljanja kolateralom koje pruža agent treća strana. Tehnički standardi trebaju uzeti u obzir tehničke posebnosti takvih skupina imovine i njihovu dinamičnu prirodu te u skladu s time prilagoditi izvještajne zahtjeve. Vidjeti stavak 2.4. ovog Mišljenja.

Kako bi se osigurala dostatna razina standardizacije i olakšala uporaba takvih podataka za obavljanje zadaća ESSB-a, potrebno je jasno odrediti podatke za različite vrste transakcija financiranja vrijednosnih papira koji moraju biti dostavljeni trgovinskim repozitorijima, uzimajući u obzir međunarodno dogovorene razvoje i standarde. Tehnički standardi trebaju osigurati sveobuhvatno izvješćivanje o kolateralu, uključujući podatke o pojedinoj imovini, kada su transakcije osigurane skupinama imovine, kao što su npr. skupine imovine na temelju portfelja, ili preko usluge upravljanja kolateralom koje pruža agent treća strana. Tehnički standardi trebaju uzeti u obzir tehničke posebnosti takvih skupina imovine i njihovu dinamičnu prirodu te u skladu s time prilagoditi izvještajne zahtjeve. Vidjeti stavak 2.4. ovog Mišljenja.

Izmjena 12.

Izmjena 12.

Članak 4. stavak 8.

„Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti primjene stavka 1., ESMA u bliskoj suradnji s ESSB-om i uzimajući u obzir njegove potrebe izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda u kojima se navodi format i učestalost izvješća iz stavaka 1. i 3. za različite vrste transakcija financiranja vrijednosnih papira;

ESMA Komisiji dostavlja taj nacrt provedbenih tehničkih standarda do [12 mjeseci od objave ove Uredbe].

Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”

„Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti primjene stavka 1., ESMA u bliskoj suradnji s ESSB-om i uzimajući u obzir njegove potrebe izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda u kojima se navodi format i učestalost izvješća iz stavaka 1. i 3. za različite vrste transakcija financiranja vrijednosnih papira;

U izradi tih tehničkih standarda, ESMA uzima u obzir međunarodno dogovorene razvoje i standarde. Oblik izvješća treba posebno uključivati, između ostalog, sljedeće međunarodne standarde ili druge istovrijedne standarde razvijene tijekom vremena:

U izradi tih tehničkih standarda, ESMA uzima u obzir međunarodno dogovorene razvoje i standarde. Oblik izvješća treba posebno uključivati, između ostalog, sljedeće međunarodne standarde ili druge istovrijedne standarde razvijene tijekom vremena:

| (a) | jedinstvene identifikatore pravnih osoba (LEI) ili, privremeno, privremene identifikatore pravnih osoba (pre-LEI); |
| --- | --- |

(a)

(a)

jedinstvene identifikatore pravnih osoba (LEI) ili, privremeno, privremene identifikatore pravnih osoba (pre-LEI);

jedinstvene identifikatore pravnih osoba (LEI) ili, privremeno, privremene identifikatore pravnih osoba (pre-LEI);

| (b) | međunarodne identifikacijske brojeve vrijednosnih papira (ISIN); |
| --- | --- |

(b)

(b)

međunarodne identifikacijske brojeve vrijednosnih papira (ISIN);

međunarodne identifikacijske brojeve vrijednosnih papira (ISIN);

| (c) | jedinstveni trgovinski identifikator za svaku transakciju. |
| --- | --- |

(c)

(c)

jedinstveni trgovinski identifikator za svaku transakciju.

jedinstveni trgovinski identifikator za svaku transakciju.

ESMA, u uskoj suradnji s ESSB-om, i u savjetovanju sa sudionicima na tržištu, utvrđuje uvjete pod kojim se jedinstveni trgovinski identifikatori razvijaju, dodjeljuju i održavaju, uzimajući pritom u obzir međunarodne razvoje kada je to potrebno.

ESMA, u uskoj suradnji s ESSB-om, i u savjetovanju sa sudionicima na tržištu, utvrđuje uvjete pod kojim se jedinstveni trgovinski identifikatori razvijaju, dodjeljuju i održavaju, uzimajući pritom u obzir međunarodne razvoje kada je to potrebno.

ESMA Komisiji dostavlja taj nacrt provedbenih tehničkih standarda do [12 mjeseci od objave ove Uredbe].

Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Kako bi se osigurala dostatna razina standardizacije i olakšala uporaba takvih podataka za obavljanje zadaća ESSB-a, potrebno je jasno odrediti niz značajki sadržaja i oblika izvješća za trgovinske repozitorije, uzimajući u obzir međunarodne identifikatore, kao što su jedinstveni LEI i identifikatori pravnih osoba kako bi se osiguralo da nadležna tijela primaju podatke o transakcijama s potrebnim atributima podataka i u odgovarajućem obliku. Povrh toga, ESMA-i treba dodijeliti zadaću razvoja jedinstvenog trgovinskog identifikatora na europskoj razini, u nedostatku dogovorenog pravnog okvira na međunarodnoj razini. Vidjeti stavak 2.4. ovog Mišljenja.

Kako bi se osigurala dostatna razina standardizacije i olakšala uporaba takvih podataka za obavljanje zadaća ESSB-a, potrebno je jasno odrediti niz značajki sadržaja i oblika izvješća za trgovinske repozitorije, uzimajući u obzir međunarodne identifikatore, kao što su jedinstveni LEI i identifikatori pravnih osoba kako bi se osiguralo da nadležna tijela primaju podatke o transakcijama s potrebnim atributima podataka i u odgovarajućem obliku. Povrh toga, ESMA-i treba dodijeliti zadaću razvoja jedinstvenog trgovinskog identifikatora na europskoj razini, u nedostatku dogovorenog pravnog okvira na međunarodnoj razini. Vidjeti stavak 2.4. ovog Mišljenja.

Izmjena 13.

Izmjena 13.

Članak 5. stavak 6.

„ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju podaci za zahtjev za registraciju iz stavka 4.

ESMA Komisiji dostavlja taj nacrt regulatornih tehničkih standarda do [12 mjeseci od objave ove Uredbe].

Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”

„ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju podaci za zahtjev za registraciju iz stavka 4.

Tehnički standardi mogu odrediti postupke koje će primjenjivati trgovinski repozitoriji radi provjere potpunosti i točnosti podataka koji su im dostavljeni u skladu s člankom 4. stavkom 1., kada ESMA takve postupke smatra potrebnima radi osiguranja usklađenosti s ovom Uredbom.

ESMA Komisiji dostavlja taj nacrt regulatornih tehničkih standarda do [12 mjeseci od objave ove Uredbe].

Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”

Obrazloženje

Obrazloženje

ESMA treba imati mogućnost utvrđivanja postupaka za trgovinske repozitorije kako bi mogli provjeriti potpunost i točnost podataka koji su im dostavljeni u skladu s člankom 4. stavkom 1. prijedloga uredbe, ako ESMA smatra da je to nužno i svrsishodno. Vidjeti stavak 2.4. ovog Mišljenja.

ESMA treba imati mogućnost utvrđivanja postupaka za trgovinske repozitorije kako bi mogli provjeriti potpunost i točnost podataka koji su im dostavljeni u skladu s člankom 4. stavkom 1. prijedloga uredbe, ako ESMA smatra da je to nužno i svrsishodno. Vidjeti stavak 2.4. ovog Mišljenja.

Izmjena 14.

Izmjena 14.

Članak 12. stavak 2.

„Trgovinski repozitorij prikuplja i vodi evidenciju podataka o transakcijama financiranja vrijednosnih papira i osigurava da subjekti iz članka 81. stavka 3. Uredbe (EU) br. 648/2012, Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) i Odbor europskih nadzornih tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) imaju izravan i neposredan pristup tim podacima kako bi im se omogućilo obavljanje njihovih zadaća i mandata.”

„Trgovinski repozitorij prikuplja i vodi evidenciju podataka o transakcijama financiranja vrijednosnih papira i osigurava da subjekti iz članka 81. stavka 3. Uredbe (EU) br. 648/2012, uključujući ESB u obavljanju svojih zadaća u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013, Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) i Odbor europskih nadzornih tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) imaju izravan i neposredan pristup tim podacima kako bi im se omogućilo obavljanje njihovih zadaća i mandata.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Članak 81. stavak 3. Uredbe (EU) br. 648/2012 uključuje „relevantne članove ESSB-a”. Iako je ESB pokriven ovim pojmom, za potrebe pravne sigurnosti treba izričito napomenuti ulogu ESB-a u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM).

Članak 81. stavak 3. Uredbe (EU) br. 648/2012 uključuje „relevantne članove ESSB-a”. Iako je ESB pokriven ovim pojmom, za potrebe pravne sigurnosti treba izričito napomenuti ulogu ESB-a u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM).

Izmjena 15.

Izmjena 15.

Članak 12. stavak 3.

„Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, ESMA u bliskoj suradnji s ESSB-om i uzimajući u obzir potrebe subjekata iz stavka 2. izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuje:

| (a) | učestalost i podaci o agregiranim pozicijama iz stavka 1. i podaci o transakcijama financiranja vrijednosnih papira iz stavka 2.; |
| --- | --- |

(a)

učestalost i podaci o agregiranim pozicijama iz stavka 1. i podaci o transakcijama financiranja vrijednosnih papira iz stavka 2.;

| (b) | operativni standardi potrebni za agregiranje i usporedbu podataka između trgovinskih repozitorija; |
| --- | --- |

(b)

operativni standardi potrebni za agregiranje i usporedbu podataka između trgovinskih repozitorija;

| c) | pojedinosti informacija kojima subjekti iz stavka 2. imaju pristup. |
| --- | --- |

c)

pojedinosti informacija kojima subjekti iz stavka 2. imaju pristup.

Nacrtom regulatornih tehničkih standarda osigurava se da se informacijama objavljenim u skladu sa stavkom 1. ne može otkriti identitet stranke u transakciji financiranja vrijednosnih papira.

ESMA Komisiji dostavlja taj nacrt regulatornih tehničkih standarda do [12 mjeseci od objave ove Uredbe].

Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”

„Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, ESMA u bliskoj suradnji s ESSB-om i uzimajući u obzir potrebe subjekata iz stavka 2. izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuje:

| (a) | učestalost i podaci o agregiranim pozicijama iz stavka 1. i podaci o transakcijama financiranja vrijednosnih papira iz stavka 2.; |
| --- | --- |

(a)

učestalost i podaci o agregiranim pozicijama iz stavka 1. i podaci o transakcijama financiranja vrijednosnih papira iz stavka 2.;

| (b) | operativni standardi potrebni za sastavljanje, agregiranje i usporedbu podataka između trgovinskih repozitorija na potpuno automatski način; |
| --- | --- |

(b)

operativni standardi potrebni za sastavljanje, agregiranje i usporedbu podataka između trgovinskih repozitorija na potpuno automatski način;

sastavljanje,

na potpuno automatski način

| (c) | pojedinosti informacija kojima subjekti iz stavka 2. imaju pristup, uzimajući u obzir potrebu za pristup potpunim, granularnim podacima u standardiziranim oblicima. |
| --- | --- |

(c)

pojedinosti informacija kojima subjekti iz stavka 2. imaju pristup, uzimajući u obzir potrebu za pristup potpunim, granularnim podacima u standardiziranim oblicima.

uzimajući u obzir potrebu za pristup potpunim, granularnim podacima u standardiziranim oblicima

Nacrtom regulatornih tehničkih standarda osigurava se da se informacijama objavljenim u skladu sa stavkom 1. ne može otkriti identitet stranke u transakciji financiranja vrijednosnih papira.

ESMA Komisiji dostavlja taj nacrt regulatornih tehničkih standarda do [12 mjeseci od objave ove Uredbe].

Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Radi obavljanja svojih zadaća te praćenja financijskih tržišta i financijskih aktivnosti, ESSB mora prikupljati visokokvalitetne statističke podatke. Stoga nacrt regulatornih tehničkih standarda mora osigurati da su podaci koje trgovinski repozitoriji dostavljaju ESSB-u potpuni, granularni i dostupni u standardiziranom obliku od svih trgovinskih repozitorija. Vidjeti stavak 2.4. ovog Mišljenja.

Radi obavljanja svojih zadaća te praćenja financijskih tržišta i financijskih aktivnosti, ESSB mora prikupljati visokokvalitetne statističke podatke. Stoga nacrt regulatornih tehničkih standarda mora osigurati da su podaci koje trgovinski repozitoriji dostavljaju ESSB-u potpuni, granularni i dostupni u standardiziranom obliku od svih trgovinskih repozitorija. Vidjeti stavak 2.4. ovog Mišljenja.

Izmjena 16.

Izmjena 16.

Članak 15.

„Poglavlje V.

Transparentnost rehipotekiranja

Članak 15.

Članak 15.

Rehipotekiranje financijskih instrumenata primljenih kao kolateral

| 1. | Druge ugovorne strane imaju pravo na rehipotekiranje ako su ispunjeni barem svi sljedeći uvjeti:






  (a) | druga ugovorna strana koja prima kolateral propisno u pisanom obliku informira drugu ugovornu stranu koja daje kolateral o rizicima koji mogu biti prisutni pri davanju suglasnosti iz točke (b), osobito o mogućim rizicima u slučaju neispunjavanja obveza druge ugovorne strane koja prima kolateral; |
| --- | --- | --- |

1.

Druge ugovorne strane imaju pravo na rehipotekiranje ako su ispunjeni barem svi sljedeći uvjeti:

(a)

druga ugovorna strana koja prima kolateral propisno u pisanom obliku informira drugu ugovornu stranu koja daje kolateral o rizicima koji mogu biti prisutni pri davanju suglasnosti iz točke (b), osobito o mogućim rizicima u slučaju neispunjavanja obveza druge ugovorne strane koja prima kolateral;

| (b) | druga ugovorna strana koja daje kolateral dala je prethodnu izričitu suglasnost što dokazuje potpis druge ugovorne strane koja daje kolateral na pisanom sporazumu ili drugi istovjetni mehanizam. |
| --- | --- |

(b)

druga ugovorna strana koja daje kolateral dala je prethodnu izričitu suglasnost što dokazuje potpis druge ugovorne strane koja daje kolateral na pisanom sporazumu ili drugi istovjetni mehanizam.

| 2. | Druge ugovorne strane koriste svoje pravo na rehipotekiranje ako su ispunjeni barem svi sljedeći uvjeti:






  (a) | rehipotekiranje vrši se u skladu s uvjetima navedenima u pisanom sporazumu iz stavka 1. točke (b); |
| --- | --- | --- |

2.

Druge ugovorne strane koriste svoje pravo na rehipotekiranje ako su ispunjeni barem svi sljedeći uvjeti:

(a)

rehipotekiranje vrši se u skladu s uvjetima navedenima u pisanom sporazumu iz stavka 1. točke (b);

| (b) | financijski instrumenti primljeni kao kolateral prenose se na račun otvoren na ime druge ugovore strane koja prima kolateral. |
| --- | --- |

(b)

financijski instrumenti primljeni kao kolateral prenose se na račun otvoren na ime druge ugovore strane koja prima kolateral.

| 3. | Ovim člankom ne dovodi se u pitanje strože sektorsko zakonodavstvo, osobito direktive 2011/61/EU i 2009/65/EZ.” |
| --- | --- |

3.

Ovim člankom ne dovodi se u pitanje strože sektorsko zakonodavstvo, osobito direktive 2011/61/EU i 2009/65/EZ.”

„Poglavlje V.

Transparentnost rehipotekiranja
  ponovne uporabe

rehipotekiranja

ponovne uporabe

Članak 15.

Članak 15.

Rehipotekiranje
  Ponovna uporaba financijskih instrumenata primljenih kao kolateral

Rehipotekiranje

Ponovna uporaba

| 1. | Druge ugovorne strane imaju pravo na rehipotekiranje
  ponovnu uporabu ako su ispunjeni barem svi sljedeći uvjeti:






  (a) | druga ugovorna strana koja prima kolateral propisno u pisanom obliku informira drugu ugovornu stranu koja daje kolateral o rizicima koji mogu biti prisutni pri davanju suglasnosti iz točke (b), osobito o mogućim rizicima u slučaju neispunjavanja obveza druge ugovorne strane koja prima kolateral; |
| --- | --- | --- |

1.

Druge ugovorne strane imaju pravo na rehipotekiranje
  ponovnu uporabu ako su ispunjeni barem svi sljedeći uvjeti:

rehipotekiranje

ponovnu uporabu

(a)

druga ugovorna strana koja prima kolateral propisno u pisanom obliku informira drugu ugovornu stranu koja daje kolateral o rizicima koji mogu biti prisutni pri davanju suglasnosti iz točke (b), osobito o mogućim rizicima u slučaju neispunjavanja obveza druge ugovorne strane koja prima kolateral;

| (b) | druga ugovorna strana koja daje kolateral dala je prethodnu izričitu suglasnost što dokazuje potpis druge ugovorne strane koja daje kolateral na pisanom sporazumu ili
  na drugom istovjetnom mehanizmu ili na ugovoru o financijskom kolateralu s prijenosom vlasništva iz članka 2. stavka 1. točke (b) Direktive 2002/47/EZ. |
| --- | --- |

(b)

druga ugovorna strana koja daje kolateral dala je prethodnu izričitu suglasnost što dokazuje potpis druge ugovorne strane koja daje kolateral na pisanom sporazumu ili
  na drugom istovjetnom mehanizmu ili na ugovoru o financijskom kolateralu s prijenosom vlasništva iz članka 2. stavka 1. točke (b) Direktive 2002/47/EZ.

ili

na

ili na ugovoru o financijskom kolateralu s prijenosom vlasništva iz članka 2. stavka 1. točke (b) Direktive 2002/47/EZ

| 2. | Druge ugovorne strane koriste svoje pravo na rehipotekiranje
  ponovnu uporabu ako su ispunjeni barem svi sljedeći uvjeti:






  (a) | rehipotekiranje
  ponovna uporaba vrši se u skladu s uvjetima navedenima u pisanom sporazumu iz stavka 1. točke (b); |
| --- | --- | --- |

2.

Druge ugovorne strane koriste svoje pravo na rehipotekiranje
  ponovnu uporabu ako su ispunjeni barem svi sljedeći uvjeti:

rehipotekiranje

ponovnu uporabu

(a)

rehipotekiranje
  ponovna uporaba vrši se u skladu s uvjetima navedenima u pisanom sporazumu iz stavka 1. točke (b);

rehipotekiranje

ponovna uporaba

| (b) | financijski instrumenti primljeni kao kolateral prenose se na račun otvoren na ime druge ugovore strane koja prima kolateral. |
| --- | --- |

(b)

financijski instrumenti primljeni kao kolateral prenose se na račun otvoren na ime druge ugovore strane koja prima kolateral.

| 3. | Ovim člankom ne dovodi se u pitanje strože sektorsko zakonodavstvo, osobito direktive 2011/61/EU i 2009/65/EZ.” |
| --- | --- |

3.

Ovim člankom ne dovodi se u pitanje strože sektorsko zakonodavstvo, osobito direktive 2011/61/EU i 2009/65/EZ.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Ova izmjena nastoji osigurati dosljednost u vezi s uvođenjem pojma „ponovna uporaba” u prijedlog uredbe. Vidjeti izmjenu 10. i stavak 2.3. Mišljenja.

Ova izmjena nastoji osigurati dosljednost u vezi s uvođenjem pojma „ponovna uporaba” u prijedlog uredbe. Vidjeti izmjenu 10. i stavak 2.3. Mišljenja.

Izmjena 17.

Izmjena 17.

Članak 17. stavak 2.

„Nadležna tijela iz članka 16. i ESMA blisko surađuju s mjerodavnim članovima ESSB-a ako je to relevantno za obavljanje njihovih zadaća, osobito u odnosu na članak 4.”

„Nadležna tijela iz članka 16. i ESMA blisko surađuju s mjerodavnim članovima ESSB-a, uključujući ESB u obavljanju svojih zadaća u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013, ako je to relevantno za obavljanje njihovih zadaća, osobito u odnosu na članak 4.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Članak 81. stavak 3. Uredbe (EU) br. 648/2012 uključuje „relevantne članove ESSB-a”. Iako je ESB obuhvaćen ovim pojmom, za potrebe pravne sigurnosti treba izričito napomenuti ulogu ESB-a u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM).

Članak 81. stavak 3. Uredbe (EU) br. 648/2012 uključuje „relevantne članove ESSB-a”. Iako je ESB obuhvaćen ovim pojmom, za potrebe pravne sigurnosti treba izričito napomenuti ulogu ESB-a u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM).

Izmjena 18.

Izmjena 18.

Članak 20. stavak 4. točka (d)

„U skladu s nacionalnim zakonodavstvom države članice dodjeljuju nadležnim tijelima ovlast za primjenu barem sljedećih administrativnih sankcija i ostalih mjera u slučaju kršenja iz stavka 1. ovog članka:

[...]

| (d) | povlačenje ili privremeno oduzimanje odobrenja;” |
| --- | --- |

(d)

povlačenje ili privremeno oduzimanje odobrenja;”

„U skladu s nacionalnim zakonodavstvom države članice dodjeljuju nadležnim tijelima ovlast za primjenu barem sljedećih administrativnih sankcija i ostalih mjera u slučaju kršenja iz stavka 1. ovog članka:

[...]

| (d) | povlačenje ili privremeno oduzimanje odobrenja drugih ugovornih strana, osim kreditnih institucija kojima je odobrenje dano u skladu s Direktivom 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(d)

povlačenje ili privremeno oduzimanje odobrenja drugih ugovornih strana, osim kreditnih institucija kojima je odobrenje dano u skladu s Direktivom 2013/36/EU;

povlačenje ili

drugih ugovornih strana, osim kreditnih institucija kojima je odobrenje dano u skladu s Direktivom 2013/36/EU;

| (da) | povlačenje odobrenja. Ovlast povlačenja odobrenja danih kreditnim institucijama je u isključivoj nadležnosti ESB-a u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013;” |
| --- | --- |

(da)

(da)

povlačenje odobrenja. Ovlast povlačenja odobrenja danih kreditnim institucijama je u isključivoj nadležnosti ESB-a u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013;”

povlačenje odobrenja. Ovlast povlačenja odobrenja danih kreditnim institucijama je u isključivoj nadležnosti ESB-a u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013;

Obrazloženje

Obrazloženje

ESB je isključivo nadležan za povlačenje odobrenja danih kreditnim institucijama u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) i člankom 14. stavkom 5. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013. Stoga prijedlog uredbe mora jasno dati do znanja da je povlačenje odobrenja danih kreditnim institucijama osnovanim u državama članicama sudionicama u isključivoj nadležnosti ESB-a. Štoviše, kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje i cjelovitost jedinstvenog nadzornog mehanizma, nadležnim tijelima se ne može Uredbom dodijeliti ovlast privremenog oduzimanja odobrenja danih kreditnim institucijama.

ESB je isključivo nadležan za povlačenje odobrenja danih kreditnim institucijama u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) i člankom 14. stavkom 5. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013. Stoga prijedlog uredbe mora jasno dati do znanja da je povlačenje odobrenja danih kreditnim institucijama osnovanim u državama članicama sudionicama u isključivoj nadležnosti ESB-a. Štoviše, kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje i cjelovitost jedinstvenog nadzornog mehanizma, nadležnim tijelima se ne može Uredbom dodijeliti ovlast privremenog oduzimanja odobrenja danih kreditnim institucijama.

Izmjena 19.

Izmjena 19.

Članak 20. stavak 5.

„Kršenje pravila utvrđenih člankom 4. ne utječe na valjanost uvjeta transakcija financiranja vrijednosnih papira ili mogućnost stranaka da provode uvjete transakcija financiranja vrijednosnih papira. Kršenje pravila definiranih člankom 4. ne daje stranci u transakciji financiranja vrijednosnih papira pravo na nadoknadu.”

„Kršenje pravila utvrđenih člankom 4. ili člankom 15. ne utječe na valjanost uvjeta transakcija financiranja vrijednosnih papira ili mogućnost stranaka da provode uvjete transakcija financiranja vrijednosnih papira. Kršenje pravila definiranih člankom 4. ne daje stranci u transakciji financiranja vrijednosnih papira pravo na nadoknadu.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Kako bi se osiguralo da zahtjevi ugovorne transparentnosti određeni prijedlogom uredbe ne prouzrokuju nenamjerno rizike financijske stabilnosti za lance kolaterala, treba jasno dati do znanja da kršenje zahtjeva transparentnosti iz članka 15. neće utjecati na valjanost ili ovršnost transakcija financiranja vrijednosnih papira. Vidjeti stavak 2.3. ovog Mišljenja.

Kako bi se osiguralo da zahtjevi ugovorne transparentnosti određeni prijedlogom uredbe ne prouzrokuju nenamjerno rizike financijske stabilnosti za lance kolaterala, treba jasno dati do znanja da kršenje zahtjeva transparentnosti iz članka 15. neće utjecati na valjanost ili ovršnost transakcija financiranja vrijednosnih papira. Vidjeti stavak 2.3. ovog Mišljenja.

---

(1)  Podebljana slova u glavnom tekstu označavaju mjesto na kojem ESB predlaže umetanje novog teksta. Precrtana slova u glavnom tekstu označavaju mjesto na kojem ESB predlaže brisanje teksta.

1

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 26.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 336/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 336/20

---

Tečajna lista eura (1)

25. rujna 2014.

(2014/C 336/05)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,2712 |
| JPY | japanski jen | 138,88 |
| DKK | danska kruna | 7,4433 |
| GBP | funta sterlinga | 0,78040 |
| SEK | švedska kruna | 9,1836 |
| CHF | švicarski franak | 1,2076 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 8,1450 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,572 |
| HUF | mađarska forinta | 310,54 |
| LTL | litavski litas | 3,4528 |
| PLN | poljski zlot | 4,1771 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4000 |
| TRY | turska lira | 2,8684 |
| AUD | australski dolar | 1,4432 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4136 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,8564 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6006 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6152 |
| KRW | južnokorejski von | 1 325,85 |
| ZAR | južnoafrički rand | 14,2561 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,8016 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,6246 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 244,83 |
| MYR | malezijski ringit | 4,1433 |
| PHP | filipinski pezo | 56,965 |
| RUB | ruski rubalj | 48,9520 |
| THB | tajlandski baht | 41,083 |
| BRL | brazilski real | 3,0551 |
| MXN | meksički pezo | 16,9832 |
| INR | indijska rupija | 78,0873 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,2712

JPY

japanski jen

138,88

DKK

danska kruna

7,4433

GBP

funta sterlinga

0,78040

SEK

švedska kruna

9,1836

CHF

švicarski franak

1,2076

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

8,1450

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,572

HUF

mađarska forinta

310,54

LTL

litavski litas

3,4528

PLN

poljski zlot

4,1771

RON

rumunjski novi leu

4,4000

TRY

turska lira

2,8684

AUD

australski dolar

1,4432

CAD

kanadski dolar

1,4136

HKD

hongkonški dolar

9,8564

NZD

novozelandski dolar

1,6006

SGD

singapurski dolar

1,6152

KRW

južnokorejski von

1 325,85

ZAR

južnoafrički rand

14,2561

CNY

kineski renminbi-juan

7,8016

HRK

hrvatska kuna

7,6246

IDR

indonezijska rupija

15 244,83

MYR

malezijski ringit

4,1433

PHP

filipinski pezo

56,965

RUB

ruski rubalj

48,9520

THB

tajlandski baht

41,083

BRL

brazilski real

3,0551

MXN

meksički pezo

16,9832

INR

indijska rupija

78,0873

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 26.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 336/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 336/21

---

Informacije koje su priopćile države članice u vezi sa zabranom ribolova

(2014/C 336/06)

U skladu s člankom 35. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1) donesena je odluka o zabrani ribolova kako je utvrđeno u sljedećoj tablici:

| Datum i vrijeme zabrane | 28.8.2014. |
| --- | --- |
| Trajanje | 28.8.2014. – 31.12.2014. |
| Država članica | Irska |
| Stok ili skupina stokova | GHL/2A-C46 |
| Vrsta | Grenlandska ploča (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Zona | Vode Unije u zonama II.a i IV. te vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI. |
| Vrsta/vrste ribarskih plovila | — |
| Referentni broj | 32/TQ43 |

Datum i vrijeme zabrane

28.8.2014.

Trajanje

28.8.2014. – 31.12.2014.

Država članica

Irska

Stok ili skupina stokova

GHL/2A-C46

Vrsta

Grenlandska ploča (Reinhardtius hippoglossoides)

Zona

Vode Unije u zonama II.a i IV. te vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.

Vrsta/vrste ribarskih plovila

—

Referentni broj

32/TQ43

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

---

| 26.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 336/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 336/21

---

Informacije koje su priopćile države članice u vezi sa zabranom ribolova

(2014/C 336/07)

U skladu s člankom 35. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1) donesena je odluka o zabrani ribolova kako je utvrđeno u sljedećoj tablici:

| Datum i vrijeme zabrane | 28.8.2014. |
| --- | --- |
| Trajanje | 28.8.2014. – 31.12.2014. |
| Država članica | Irska |
| Stok ili skupina stokova | PCR/N1GRN |
| Vrsta | Snježna rakovica (Chionoecetes spp.) |
| Zona | Grenlandske vode zone NAFO 1 |
| Vrsta/vrste ribarskih plovila | — |
| Referentni broj | 33/TQ43 |

Datum i vrijeme zabrane

28.8.2014.

Trajanje

28.8.2014. – 31.12.2014.

Država članica

Irska

Stok ili skupina stokova

PCR/N1GRN

Vrsta

Snježna rakovica (Chionoecetes spp.)

Zona

Grenlandske vode zone NAFO 1

Vrsta/vrste ribarskih plovila

—

Referentni broj

33/TQ43

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

---

| 26.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 336/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 336/22

---

Informacije koje su priopćile države članice u vezi sa zabranom ribolova

(2014/C 336/08)

U skladu s člankom 35. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1) donesena je odluka o zabrani ribolova kako je utvrđeno u sljedećoj tablici:

| Datum i vrijeme zabrane | 28.8.2014. |
| --- | --- |
| Trajanje | 28.8.2014. – 31.12.2014. |
| Država članica | Irska |
| Stok ili skupina stokova | ALF/3X14- |
| Vrsta | Sluzoglavka (Beryx spp.) |
| Zona | Vode EU-a i međunarodne vode zonâ III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X., XII. i XIV. |
| Vrsta/vrste ribarskih plovila | — |
| Referentni broj | 34/DSS |

Datum i vrijeme zabrane

28.8.2014.

Trajanje

28.8.2014. – 31.12.2014.

Država članica

Irska

Stok ili skupina stokova

ALF/3X14-

Vrsta

Sluzoglavka (Beryx spp.)

Zona

Vode EU-a i međunarodne vode zonâ III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X., XII. i XIV.

Vrsta/vrste ribarskih plovila

—

Referentni broj

34/DSS

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 26.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 336/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 336/23

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2014/C 336/09)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

„PECORINO DELLE BALZE VOLTERRANE”

EZ br.: IT-PDO-0005-01166 – 22.10.2013.

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1.   Naziv

„Pecorino delle Balze Volterrane”

2.   Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Sir „Pecorino delle Balze Volterrane” proizvodi se isključivo od biljnog sirila i sirovog punomasnog ovčjeg mlijeka koje potječe s imanja koja se nalaze u zemljopisnom području. Postoje četiri vrste tog sira ovisno o trajanju zrenja: „svježi” (od 7 do 44 dana čuvanja), „poluzreli” (od 45 dana do 6 mjeseci zrenja), „zreli” (od 6 do 12 mjeseci zrenja) i „tvrdi” (više od 12 mjeseci zrenja). Osim toga, sir „Pecorino delle Balze Volterrane” u trenutku stavljanja na tržište ima sljedeća svojstva:

Fizička svojstva: Oblik: cilindričan, ravne gornje i donje plohe te ravnog ili blago zaobljenog ruba. Promjer ploha: od 10 do 20 cm. Visina ruba: od 5 do 15 cm. Težina: „svježi”, „poluzreli” i „zreli” sir od 600 g do 2 kg, a „tvrdi” sir do 7 kg.

Kemijska svojstva: Udio masne tvari u suhoj tvari: > 45 %. Bjelančevine (Nx6,25): > 20 %.

Organoleptička svojstva: Kora: svijetložute do jarke žute boje. Nakon obrade maslinovim uljem i pepelom, kora poprima sivu boju. Tijesto: kompaktna struktura minimalne prhkosti, s mogućim malim, nepravilno raspoređenim rupicama. Nakon rezanja boja je bijela kod „svježih” sireva, a više ili manje intenzivna svijetložuta kod „poluzrelih”, „zrelih” i „tvrdih” sireva. Miris: trajan i podsjeća na mlijeko i divlju artičoku, uz mirise aromatičnog bilja i žutog cvijeća. Okus: pri prvoj degustaciji blagog okusa, s mliječnim i cvjetnim aromama i primjesama artičoke; naknadni okus je dug i trajan, sa svježim biljnim primjesama; konačan je okus lagano pikantan i karakterističan te postaje intenzivniji ovisno o trajanju zrenja, uz dobar okus i laganu oporost kod „zrelih” i „tvrdih” sireva.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Mlijeko: ovčje, sirovo i punomasno, dobiveno od ovaca sardinijske pasmine iz uzgoja s djelomično slobodnom ispašom.

Sirilo: biljno, dobiveno od cvatova artičoke ili divlje artičoke (Cynaria cardunculus).

Sol: sitna.

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Najmanje dvije trećine ukupno potrebne hrane za ovce potječu od ispaše na određenom zemljopisnom području. Konzervirano krmivo i žitarice u zrnu (ječam, zob, bob) daju se u promjenjivim količinama od 100 g dnevno po grlu do 800 g dnevno po grlu, ovisno o razdoblju u godini, s time da su najveće vrijednosti koncentrirane u zimskim mjesecima, a najniže u ljetnim mjesecima. Ovce se ne smiju hraniti genetski modificiranim proizvodima (GMO).

3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Na području proizvodnje moraju se odvijati sljedeće faze proizvodnje: uzgoj stoke, izrada sira i zrenje.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

—

3.7.   Posebna pravila za označivanje

U trenutku stavljanja na tržište proizvod ima etiketu stavljenu na jednu od dvije plohe na kojoj se jasnim i čitkim slovima uz logotip proizvoda i oznaku Unije navode sljedeće oznake:

| — | naziv „Pecorino delle Balze Volterrane” i u nastavku cijeli naziv „Zaštićena oznaka izvornosti” ili kratica ZOI, |
| --- | --- |

—

naziv „Pecorino delle Balze Volterrane” i u nastavku cijeli naziv „Zaštićena oznaka izvornosti” ili kratica ZOI,

| — | vrsta prema zrenju („svježi”, „poluzreli”, „zreli” ili „tvrdi”), |
| --- | --- |

—

vrsta prema zrenju („svježi”, „poluzreli”, „zreli” ili „tvrdi”),

| — | naziv, tvrtka i adresa poduzeća zaduženog za proizvodnju, zrenje i pakiranje. |
| --- | --- |

—

naziv, tvrtka i adresa poduzeća zaduženog za proizvodnju, zrenje i pakiranje.

Proizvod se može prodavati prethodno zapakiran ili pakiran u vakuumu, cijeli i/ili u komadima. Kako bi se omogućila identifikacija proizvoda nakon rezanja na komade, oznaka „Pecorino delle Balze Volterrane” mora se nalaziti na etiketi naizmjenično s logotipom proizvoda i biti ponovljena najmanje četiri puta (na međusobnoj udaljenosti od 90°). Zabranjeno je dodavanje bilo kakvog navoda koji nije izričito predviđen.

Međutim, dopuštena je upotreba oznaka koje upućuju na nazive, tvrtke ili privatne robne marke, pod uvjetom da nemaju pohvalni ton niti dovode potrošača u zabludu, kao i drugih točnih i dokumentiranih upućivanja, odobrenih važećim propisima. Kao što je prikazano u nastavku, logotip proizvoda čini krug u čijem se središtu nalazi stilizirana slika divlje artičoke i dva zakrivljena grafička znaka koja oblikuju slovo „V”, listove divlje artičoke i obrise dvaju brda koja se pojavljuju u pozadini, a nadvisuje ih nebo. Unutar kruga nalazi se naziv „Pecorino delle Balze Volterrane”. Logotip će se moći prilagođavati različitim uporabama.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje uzgoja ovaca i proizvodnje i zrenja sira „Pecorino delle Balze Volterrane” isključivo je ograničeno na područje općina Volterra, Pomarance, Montecatini Val di Cecina, Castelnuovo Val di Cecina i Monteverdi, koje se sve nalaze u provinciji Pisi.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Područje proizvodnje, smješteno na krajnjoj granici provincije Pise, na jugoistoku, proteže se između dolina rijeka Ere (na sjeveru) i Cecine (na jugu). Ovo područje, koje se nalazi u unutrašnjosti, ali nedaleko od mora, karakterizira priobalna klima s kišnim mjesecima tijekom jeseni i proljeća. Ovo se područje odlikuje iznimnom geomorfološkom raznolikošću zbog snažne meteorske erozije i dugotrajnog ljudskog utjecaja (krčenje šuma, uzgoj) koji su doveli do stvaranja reljefnih oblika kao što su biancane (malene glinene kupole brežuljkastog izgleda), calanchi (niz malenih susjednih, vrlo suhih dolina planimetrijskog profila nalik na konjsku potkovu) i balze (divovski ponori nastali erozivnim djelovanjem meteorskih voda). U tom okruženju vegetacija podliježe snažnoj selekciji. Nepravilna morfologija, mobilnost i slaba propusnost podloge, malen sadržaj organskih tvari, velik sadržaj soli i duga sušna razdoblja razlog su selekcije vegetacije koja podnosi slanost tla i posjeduje posebne mehanizme prilagodbe. Vrh dolina calanchi i njihovi rubovi prekriveni su travnatom livadom, dok u područjima gdje probija glina prevladava grahorka, a na dnu rastu biljke koje podnose stagnaciju vode. Prisutna je i majčina dušica te biljke koje se mogu brstiti, poput žutilovke. Ali ovdje prije svega „samoniklo i u velikom broju raste” (Amerighi, 1973.) divlja artičoka. Obrtničkom karakteru ove djelatnosti doprinosi i činjenica da se sirovo mlijeko prerađuje izravno u siranama koje se nalaze uz objekte za držanje životinja. Zahvaljujući lokalnoj radnoj snazi i primjeni postojanih tehnika, bilo je moguće osigurati kontinuitet tradicije i tako zadržati visok stupanj specijaliziranosti, koja je usko povezana s ljudskim resursima pa se teško može ponoviti u drugim područjima.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Posebnost sira „Pecorino delle Balze Volterrane” prvenstveno proizlazi iz posebne metode proizvodnje koja se temelji na upotrebi biljnog sirila dobivenog od cvjetova artičoke koja obilno raste u ovom području. Zahvaljujući tome i morfologiji pašnjaka ovaj se proizvod razlikuje od drugih sireva proizvedenih od ovčjeg mlijeka, osobito s organoleptičkog stajališta. Njegove posebnosti prije svega su zamjetne u okusu, koji je iznenađujuće blag za ovčji sir, te u mirisu koji potječe od artičoke i lokalnih biljaka i cvijeća čiji ekstrakti zahvaljujući niskoj temperaturi (< 40 °C) primijenjenoj u postupku obrade ostaju otopljeni i karakteriziraju gotov proizvod.

5.3.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Klima i geološka konfiguracija područja pogoduju razvoju esencija lokalnih biljaka koje čine glavni izvor hrane ovaca na ispaši i mlijeku daju hlapive arome na kojima se temelje organoleptičke posebnosti sira. Okoliš isto tako ima odlučujuću ulogu u dobivanju posebne vrste sirila od divlje artičoke koje čini jedno od glavnih svojstava sira „Pecorino delle Balze Volterrane”.

Osim toga, zbog iznimne erozije nastale su špiljske strukture raznih oblika i dimenzija, koje su lokalni pastiri tijekom prošlih stoljeća, prije pojave klimatiziranih komora, upotrebljavali za boravak stoke i za prirodno zrenje mliječnih proizvoda. Naime, na tim se mjestima, zahvaljujući uglavnom konstantnim razinama vlage, zrenje sira odvija postupno, što pridonosi očuvanju posebnosti proizvoda. Te uvjete, ukorijenjene u lokalnom znanju, još i danas idealnima smatraju ne samo proizvođači koji prednost daju proizvodnji u kojoj se cijelo zrenje ili njegova posljednja faza odvija u špiljama, nego i oni koji raspolažu klimatiziranim komorama. U tim se komorama mogu postići vrijednosti temperature i vlage koje su prirodno karakteristične za špilje, odnosno temperatura od 7 °C do 10 °C i vlaga od 70 do 90 %.

Ljudski faktor ima odlučujuću ulogu i u postupku obrade sira, osobito u fazama navedenima u nastavku, a koje se sve obavljaju ručno na temelju vještina tradicionalno stečenih u ovoj regiji: dodavanje biljnog sirila, koje zahtijeva određenu spretnost s obzirom na slabije grušanje postignuto upotrebom ovakve vrste sirila u odnosu na sirilo životinjskog podrijetla, rezanje gruša, koje se pažljivo obavlja šiljastim alatom (zvanim „spino”) i stavljanje u kalup, koje je rezultat posebno odmjerenog prešanja kako bi se postiglo izbacivanje prave količine sirutke. Kada je riječ o utjecaju koji postupak proizvodnje ima na svojstva konačnog proizvoda, treba istaknuti da se metodom dobivanja sira „Pecorino delle Balze Volterrane” uz upotrebu biljnog sirila postiže sporije i finije grušanje mlijeka u usporedbi s grušanjem postignutim sirilom životinjskog porijekla. To snažno utječe na sinerezu, odnosno postupak koji uzrokuje izdvajanje sirutke iz gruša, zbog čega dolazi do većeg, ali ujedno i sporijeg gubitka vlage nego kod drugih sireva. Tako se dobiva blaži proizvod bez izražene pikantnosti, čak i kod „zrelih” i „tvrdih” sireva.

U lokalnoj gastronomiji sir „Pecorino delle Balze Volterrane” uživa ugled zbog svojeg nježnog okusa, vrlo je tražen i sastojak je brojnih jela tradicionalne kuhinje tog područja. Prilika za konzumaciju ovog sira ne nedostaje, poslužuje se kao predjelo uz suhomesnate proizvode i povrće u ulju, ali i kao ribani sir na jelima od tjestenine s mesnim umakom ili, ovisno o stupnju zrelosti, kao sir za posluživanje ili ribanje u pripremi variva ili punjene tjestenine zapečene u pećnici (primjerice za „ceci in magro”, vrstu jela od slanutka).

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

Ministarstvo je pokrenulo nacionalni postupak prigovora uz objavu prijedloga za priznavanje ZOI-ja „Pecorino delle Balze Volterrane” u Službenom listu Talijanske Republike br. 198 od 24. kolovoza 2013.

Pročišćeni tekst specifikacije dostupan je na sljedećem web-mjestu: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ili

izravno na početnoj stranici Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku (http://www.politicheagricole.it), klikom u gornjem desnom uglu ekrana na „Qualità e sicurezza” (Kvaliteta i sigurnost) i zatim na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” (Specifikacije podnesene na razmatranje Europskoj uniji).

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3)  Vidjeti bilješku 2.

---

| 26.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 336/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 336/27

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2014/C 336/10)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

„CARNIKAVAS NĒĢI”

EZ br.: LV-PGI-0005-01153 – 11.9.2013.

ZOZP ( X ) ZOI ( )

1.   Naziv

„Carnikavas nēģi”

2.   Država članica ili treća zemlja

Latvija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.7. Svježa riba, mekušci i rakovi i od njih dobiveni proizvodi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Naziv „Carnikavas nēģi” odnosi se na riječne paklare (Lampetra fluviatilis) ulovljene u određenom području, i to u rijeci Gauji u općini Carnikava, i u određenom razdoblju (od 1. kolovoza do 1. veljače). Ovaj zahtjev odnosi se na svježe paklare i paklare u aspiku.

Naziv „Carnikavas nēģi” odnosi se na svježe paklare sa sljedećim karakteristikama:

| — | duge, tanke, kružnouste, glatkog tijela, |
| --- | --- |

—

duge, tanke, kružnouste, glatkog tijela,

| — | usta u obliku prianjalke, |
| --- | --- |

—

usta u obliku prianjalke,

| — | bez prsnih ili trbušnih peraja, |
| --- | --- |

—

bez prsnih ili trbušnih peraja,

| — | najmanja dužina 23 cm, najveća dužina 52 cm, najmanja težina 80 g, |
| --- | --- |

—

najmanja dužina 23 cm, najveća dužina 52 cm, najmanja težina 80 g,

| — | boja: tamno plavkastozelena, plavkastosiva ili zelenkastosmeđa leđa i gornji bočni dio te sivkasti, zlatni ili bijeli donji bočni dio i trbuh, |
| --- | --- |

—

boja: tamno plavkastozelena, plavkastosiva ili zelenkastosmeđa leđa i gornji bočni dio te sivkasti, zlatni ili bijeli donji bočni dio i trbuh,

| — | životni vijek do 7 godina. |
| --- | --- |

—

životni vijek do 7 godina.

Naziv „Carnikavas nēģi” odnosi se na kuhane paklare u aspiku, pri čemu proizvod sadržava 70 % paklara i 30 % aspika.

Kuhane paklare pakiraju se cijele, imaju mekanu ili pomalo čvrstu konzistenciju, spljoštene su, smeđe boje i prekrivene prozirnim aspikom žute ili smeđe boje. Okus je bogat, pun i slankast.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Paklare „Carnikavas nēģi” za kuhanje mogu biti svježe ili ohlađene, a aspik se priprema od vode, soli i želatine.

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Paklare se ne hrane umjetno, već u prirodi.

3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sljedeće faze proizvodnih postupaka moraju se provesti na određenom zemljopisnom području:

| — | obnavljanje stokova paklara u rijeci Gauji tako da se svake godine mlade paklare uzgojene u vodama rijeke Gauje puste u gornji tok rijeke, |
| --- | --- |

—

obnavljanje stokova paklara u rijeci Gauji tako da se svake godine mlade paklare uzgojene u vodama rijeke Gauje puste u gornji tok rijeke,

| — | paklare „Carnikavas nēģi” love se vršama u razdoblju od 1. kolovoza do 1. veljače u donjem toku rijeke Gauje, u blizini riječnog ušća, |
| --- | --- |

—

paklare „Carnikavas nēģi” love se vršama u razdoblju od 1. kolovoza do 1. veljače u donjem toku rijeke Gauje, u blizini riječnog ušća,

| — | priprema paklara – kuha se nad žeravicom i polaže u aspik. |
| --- | --- |

—

priprema paklara – kuha se nad žeravicom i polaže u aspik.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

—

3.7.   Posebna pravila za označivanje

Naziv „Carnikavas nēģi” upotrebljava se za označivanje svježih paklara i paklara u aspiku namijenjenih za prodaju, a pri prodaji ribe na veliko ili u maloprodaji navedeni naziv mora biti vidljiv na ambalaži proizvoda ili pokraj proizvoda.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Općina Carnikava. Paklare se love u dijelu rijeke Gauje koji se nalazi na području općine Carnikava.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Morski ribolov i ribolov u rijeci Gauji na području današnje općine Carnikava ima dugu tradiciju. Ribolov paklara bio je jedan od glavnih izvora prihoda vlastelinstva Carnikava, utemeljenog u 17. stoljeću. Danas je Carnikava jedino mjesto na obalama rijeke Gauje na kojem je dopušten ribolov paklara.

Ribari još i danas iz naraštaja u naraštaj nastavljaju staru tradiciju u pogledu najboljih ribolovnih područja, načina života paklara i utjecaja vremenskih uvjeta na njihovo ponašanje. Iz tih se tradicija može primjerice saznati da se paklare neće uloviti u vršu u noći punog mjeseca te da je ribe lakše uloviti u mutnoj vodi; nadalje, kako se korito rijeke Gauje svake godine mijenja, potrebno je uvijek iznova tražiti nova ribolovna područja.

Paklare su za Carnikavu oduvijek imale poseban značaj; lokalnom stanovništvu osiguravale su posao i blagostanje, kao i bogato ribolovno iskustvo te potrebne vještine pomoću kojih su pripravljali ukusna jela od paklara. Zato je Carnikava izvan Latvije čak prozvana „kraljevstvom paklara”. Zahvaljujući paklarama ime Carnikava poznato je nadaleko još od 17. stoljeća, a tome je, naravno, pridonijelo i lokalno stanovništvo, podupirući se u zajedništvu u dobrim i lošim vremenima.

Zahvaljujući paklarama o Carnikavi se pročulo daleko izvan granica Latvije, što je omogućilo da se tradicionalno zvanje ribolova paklara očuva do danas. Paklara se nalazi i na grbu općine Carnikava.

Kako bi se spriječio izlov stokova paklara i omogućilo prenošenje vještina povezanih s lovom i preradom paklara budućim naraštajima, ulažu se veliki napori za obnavljanje tog izvora – mlade paklare uzgojene u rijeci Gauji puštaju se svake godine u njezin gornji tok. Umjetno obnavljanje stokova riblje populacije tradicija je koja u Latviji postoji više od 100 godina. U Carnikavi je još 1896. postavljen inkubator za riblja jaja.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Karakteristike okusa paklara „Carnikavas nēģi” povezane su s vještinama stanovnika Carnikave u pogledu lova i pripreme; te su se vještine očuvale još od 17. stoljeća i temelje se na ručnom radu i iskustvu.

Posebna pravila za tradicionalnu pripremu primjenjuju se na riječne paklare ulovljene na određenom području, kojima je, u usporedbi s ribama iz drugih rijeka, svojstvena čistoća (ne sadržavaju pijesak).

Poseban okus proizvoda plod je kulinarskih vještina, zahvaljujući kojima proizvod poprima potrebnu boju i konzistenciju, te odgovarajućeg vremena kuhanja u kojem paklare postižu dovoljnu mekoću.

5.3.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Povezanost između proizvoda i zemljopisnog područja temelji se na ugledu paklara „Carnikavas nēģi” i vještinama lokalnih ribara i prerađivača ribe koji čuvaju stare tradicije i postupke.

O značaju i ugledu ribolova paklara svjedoče povijesni zapisi u kojima se današnja Carnikava zbog ribolovnih aktivnosti ovdašnjeg vlastelinstva naziva „kraljevstvom paklara”. Uputstva za pripremu paklara datiraju od 1882. Godine 1913. tradicionalna priprema paklara počinje se pojavljivati u receptima, u kojima se opisuje priprema paklara u kipućoj vodi u pećnici.

Paklare iz Carnikave, ulovljene i pripremljene u ušću rijeke Gauje na području općine Carnikave, zbog svoje visoke kvalitete zamijećene su još početkom 19. stoljeća.

O ugledu paklara iz Carnikave danas svjedoče posjetitelji iz cijele Latvije koji dolaze na godišnji festival paklara. Stara tradicija ribolova i pripreme paklara slave se svake godine na festivalu koji se održava treće nedjelje u kolovozu i na kojem se paklare pripremaju u juhi ili na žaru, kupuju, prodaju, a održava se i natjecanje u brzom jedenju. Festivalom započinje otvaranje ribolovne sezone paklara u Carnikavi.

Lokalni su poduzetnici za paklare pripremljene u aspiku dobili nagrade za kvalitetu u Latviji i inozemstvu. Proizvodu „Carnikavas nēģi” u aspiku dodijeljena je jedna od najvećih latvijskih nagrada – naslov lokalnog proizvoda 2011. (Vietējās Identitātes produkts – VIP) koji Latvijski ruralni forum dodjeljuje prehrambenim proizvodima koji ispunjuju kriterije kvalitete i okusa, cijeni ih lokalna zajednica, proizvode se na određenom zemljopisnom području uz pomoć lokalnih resursa i pridonose razvoju lokalnog područja.

U okviru turističkih obilazaka predlažu se posjeti proizvođačima paklara koji uključuju degustaciju njihovih proizvoda i posjet lokalnom povijesnom muzeju u kojem izloženi predmeti svjedoče o značaju ribolova i prerade paklara za lokalno područje.

Općina Carnikava sudjelovala je na turističkim sajmovima u Finskoj, Estoniji i Rusiji, gdje je predstavila tradicije ribolova i pripreme paklara.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

http://www.pvd.gov.lv/lat/kreis_izvlne/novertesana_un_registracija/lauksaimniecibas_un_partikas_p/

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3)  Vidjeti fusnotu 2.

---