# Europeiska unionens C 352/2014

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 352 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | femtiosjunde årgången7 oktober 2014 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 352

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

femtiosjunde årgången7 oktober 2014

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2014/C 352/01 | Meddelande i enlighet med artikel 12.5 a i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om den information som medlemsstaternas tullmyndigheter tillhandahållit beträffande klassificering av varor enligt tullnomenklaturen | 1 |
| 2014/C 352/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7373 – Ortner/Strauss/UBM) (
  1
  ) | 3 |
| 2014/C 352/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7316 – Det norske oljeselskap/Marathon Oil Norge) (
  1
  ) | 3 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2014/C 352/01

Meddelande i enlighet med artikel 12.5 a i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om den information som medlemsstaternas tullmyndigheter tillhandahållit beträffande klassificering av varor enligt tullnomenklaturen

1

2014/C 352/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7373 – Ortner/Strauss/UBM) (
  1
  )

1

3

2014/C 352/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7316 – Det norske oljeselskap/Marathon Oil Norge) (
  1
  )

1

3

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europeiska centralbanken |
| 2014/C 352/04 | Europeiska centralbankens yttrande av den 25 juli 2014 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen (CON/2014/58) | 4 |

III   Förberedande akter

Europeiska centralbanken

2014/C 352/04

Europeiska centralbankens yttrande av den 25 juli 2014 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen (CON/2014/58)

4

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2014/C 352/05 | Eurons växelkurs | 12 |
| 2014/C 352/06 | Tillkännagivande avseende tillämpliga ursprungsregler och tillfälligt upphävande när det gäller den provisoriska tillämpningen av interimsavtalet om partnerskap mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Stillahavsstaterna, å andra sidan | 13 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2014/C 352/05

Eurons växelkurs

12

2014/C 352/06

Tillkännagivande avseende tillämpliga ursprungsregler och tillfälligt upphävande när det gäller den provisoriska tillämpningen av interimsavtalet om partnerskap mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Stillahavsstaterna, å andra sidan

13

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2014/C 352/07 | Meddelande till ekonomiska aktörer – Ny omgång med ansökningar om befrielse från gemensamma tulltaxans autonoma tullsatser för vissa industri- och jordbruksprodukter | 14 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2014/C 352/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7423 – Vinci/Imtech ICT) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 15 |
| 2014/C 352/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7333 – Alitalia/Etihad) (
  1
  ) | 16 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2014/C 352/10 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 17 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2014/C 352/07

Meddelande till ekonomiska aktörer – Ny omgång med ansökningar om befrielse från gemensamma tulltaxans autonoma tullsatser för vissa industri- och jordbruksprodukter

14

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2014/C 352/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7423 – Vinci/Imtech ICT) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

15

2014/C 352/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7333 – Alitalia/Etihad) (
  1
  )

1

16

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2014/C 352/10

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 7.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 352/1

---

Meddelande i enlighet med artikel 12.5 a i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om den information som medlemsstaternas tullmyndigheter tillhandahållit beträffande klassificering av varor enligt tullnomenklaturen

2014/C 352/01

Bindande klassificeringsbesked upphör att gälla denna dag om de till följd av följande internationella tullåtgärder inte längre är i överensstämmelse med tolkningen av tullnomenklaturen:

Ändringar av de förklarande anmärkningarna till Harmoniserade systemet och klassificeringsutlåtanden som godkänts av Tullsamarbetsrådet (Tullsamarbetsrådets dokument NC2004 – rapport från det 53:e sammanträdet för kommittén för Harmoniserade systemet):

ÄNDRINGAR TILL DE FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGARNA I ENLIGHET MED FÖRFARANDET I ARTIKEL 8 I KONVENTIONEN BETRÄFFANDE HARMONISERADE SYSTEMET OCH KLASSIFICERINGSUTLÅTANDEN SOM UTGIVITS AV VÄRLDSTULLORGANISATIONENS KOMMITTÉ FÖR HARMONISERADE SYSTEMET

(HS-KOMMITTÉNS 53:e SAMMANTRÄDE I MARS 2014)

DOKUMENT NC2004

Ändringar av de förklarande anmärkningarna till nomenklaturen vilka bifogats HS-konventionen

| Kapitlen 3, 5 och 16 | O/10 |
| --- | --- |
| 07.12 | O/1 |
| Kapitel 29 | O/8 |
| 28.33 | O/30 |
| 29.34 | O/9 |
| 30.02 | O/7 |

Kapitlen 3, 5 och 16

O/10

07.12

O/1

Kapitel 29

O/8

28.33

O/30

29.34

O/9

30.02

O/7

Klassificeringsutlåtanden godkända av kommittén för Harmoniserade systemet

| 1902.30/1 | O/12 |
| --- | --- |
| 2005.80/1 | O/13 |
| 2008.99/3 | O/14 |
| 2106.90/29 | O/15 |
| 3824.90/20 | O/16 |
| 3913.90/1 | O/17 |
| 4303.90/1 | O/18 |
| 5402.20/1 | O/19 |
| 6204.62/1 | O/20 |
| 6206.30/1 | O/21 |
| 6214.90/2 | O/22 |
| 8473.30/3 | O/23 |
| 8517.70/1 | O/24 |
| 8517.70/2 | O/25 |
| 8537.10/2 | O/26 |
| 8543.70/6–7 | O/27 |
| 9018.39/1 | O/11 |
| 9403.20/2 | O/28 |
| 9705.00/1–3 | O/29 |

1902.30/1

O/12

2005.80/1

O/13

2008.99/3

O/14

2106.90/29

O/15

3824.90/20

O/16

3913.90/1

O/17

4303.90/1

O/18

5402.20/1

O/19

6204.62/1

O/20

6206.30/1

O/21

6214.90/2

O/22

8473.30/3

O/23

8517.70/1

O/24

8517.70/2

O/25

8537.10/2

O/26

8543.70/6–7

O/27

9018.39/1

O/11

9403.20/2

O/28

9705.00/1–3

O/29

Uppgifter om dessa åtgärder kan fås från Europeiska kommissionens generaldirektorat för skatter och tullar (Rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Bryssel, Belgien) eller kan laddas ned från följande Internetadress:

http://ec.europa.eu/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

| 7.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 352/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 352/3

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.7373 – Ortner/Strauss/UBM)

(Text av betydelse för EES)

2014/C 352/02

Kommissionen beslutade den 30 september 2014 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på tyska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under dokumentnummer 32014M7373. EUR-Lex ger tillgång till EU-rätten via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under dokumentnummer 32014M7373. EUR-Lex ger tillgång till EU-rätten via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 352/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 352/3

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.7316 – Det Norske Oljeselskap/Marathon Oil Norge)

(Text av betydelse för EES)

2014/C 352/03

Kommissionen beslutade den 10 september 2014 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken Koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken Koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under dokumentnummer 32014M7316. EUR-Lex ger tillgång till EU-rätten via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under dokumentnummer 32014M7316. EUR-Lex ger tillgång till EU-rätten via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Förberedande akter

Europeiska centralbanken

| 7.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 352/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 352/4

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 25 juli 2014

om ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen

(CON/2014/58)

2014/C 352/04

Inledning och rättslig grund

Den 7 februari 2013 lade Europeiska kommissionen fram ett förslag till direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen (1) (nedan kallat direktivförslaget).

Europeiska centralbanken (ECB) har beslutat att avge ett yttrande på eget initiativ över direktivförslaget eftersom ECB inte formellt har rådfrågats. ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom direktivförslaget innehåller bestämmelser som berör Europeiska centralbankssystemets (ECBS) uppgift att främja väl fungerande betalningssystem i enlighet med artikel 127.2 fjärde strecksatsen i fördraget. Enligt artikel 22 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) får ECB och de nationella centralbankerna ställa anordningar till förfogande, och ECB får anta förordningar för att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem inom gemenskapen och i förbindelser med tredje land. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

1.   Direktivförslagets syfte

| 1.1 | Syftet med direktivförslaget är att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet genom att förbättra säkerheten för internet och de nät- och informationssystem som behövs för att våra samhällen och ekonomier ska fungera. Detta förslag är den viktigaste åtgärden inom den europeiska strategin för it-säkerhet (2). |
| --- | --- |

1.1

Syftet med direktivförslaget är att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet genom att förbättra säkerheten för internet och de nät- och informationssystem som behövs för att våra samhällen och ekonomier ska fungera. Detta förslag är den viktigaste åtgärden inom den europeiska strategin för it-säkerhet (2).

| 1.2 | Nät- och informationssystem är viktiga för att främja den gränsöverskridande rörligheten för varor, tjänster och personer. I och med denna inneboende transnationella dimension kan störningar i en medlemsstat även påverka andra medlemsstater och unionen som helhet. Sannolikheten för att incidenter ofta kan uppstå och oförmågan att garantera ett effektivt skydd kan också undergräva allmänhetens förtroende för och tillit till näten och informationstjänsterna. Nät- och informationssystemens motståndskraft och stabilitet är därför viktiga för att den inre marknaden ska fungera smidigt. |
| --- | --- |

1.2

Nät- och informationssystem är viktiga för att främja den gränsöverskridande rörligheten för varor, tjänster och personer. I och med denna inneboende transnationella dimension kan störningar i en medlemsstat även påverka andra medlemsstater och unionen som helhet. Sannolikheten för att incidenter ofta kan uppstå och oförmågan att garantera ett effektivt skydd kan också undergräva allmänhetens förtroende för och tillit till näten och informationstjänsterna. Nät- och informationssystemens motståndskraft och stabilitet är därför viktiga för att den inre marknaden ska fungera smidigt.

| 1.3 | Direktivförslaget bygger på tidigare initiativ inom det här området (3). I detta direktivförslag konstateras därför att det finns ett behov av att harmonisera reglerna för nät- och informationssäkerhet och skapa effektiva samarbetsmekanismer mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.3

Direktivförslaget bygger på tidigare initiativ inom det här området (3). I detta direktivförslag konstateras därför att det finns ett behov av att harmonisera reglerna för nät- och informationssäkerhet och skapa effektiva samarbetsmekanismer mellan medlemsstaterna.

| 1.4 | Genom direktivförslaget fastställs en gemensam unionsrättslig ram för nät- och informationssäkerhet när det gäller medlemsstaternas kapacitet, mekanismer för unionssamarbete och krav som ska gälla för offentliga förvaltningar samt för enheter inom den offentliga sektorn inom specifika kritiska sektorer. Detta bör säkerställa tillräcklig beredskap på nationell nivå och bidra till ett klimat av ömsesidigt förtroende, vilket är en förutsättning för effektivt samarbete på unionsnivå. Inrättandet av samarbetsmekanismer på unionsnivå via nätverket kommer att ge sammanhållna och samordnade förebyggande åtgärder och svarsåtgärder vid gränsöverskridande incidenter och risker som rör nät- och informationssäkerhet. |
| --- | --- |

1.4

Genom direktivförslaget fastställs en gemensam unionsrättslig ram för nät- och informationssäkerhet när det gäller medlemsstaternas kapacitet, mekanismer för unionssamarbete och krav som ska gälla för offentliga förvaltningar samt för enheter inom den offentliga sektorn inom specifika kritiska sektorer. Detta bör säkerställa tillräcklig beredskap på nationell nivå och bidra till ett klimat av ömsesidigt förtroende, vilket är en förutsättning för effektivt samarbete på unionsnivå. Inrättandet av samarbetsmekanismer på unionsnivå via nätverket kommer att ge sammanhållna och samordnade förebyggande åtgärder och svarsåtgärder vid gränsöverskridande incidenter och risker som rör nät- och informationssäkerhet.

| 1.5 | De centrala bestämmelserna gäller följande:

  a) | Ett krav på att alla medlemsstater ska ha en miniminivå av nationell kapacitet genom att inrätta behöriga myndigheter för nät- och informationssäkerhet, inrätta incidenthanteringsorganisationer (Cert) och anta nationella strategier för nät- och informationssäkerhet och nationella samarbetsplaner för nät- och informationssäkerhet. |
| --- | --- | --- |

1.5

De centrala bestämmelserna gäller följande:

a)

Ett krav på att alla medlemsstater ska ha en miniminivå av nationell kapacitet genom att inrätta behöriga myndigheter för nät- och informationssäkerhet, inrätta incidenthanteringsorganisationer (Cert) och anta nationella strategier för nät- och informationssäkerhet och nationella samarbetsplaner för nät- och informationssäkerhet.

| b) | Medlemsstaterna ska få i uppdrag att utbyta information inom ramen för ett nätverk. Det ska också upprättas en europeisk plan för samarbete inom nät- och informationssäkerhet och samordnade tidiga varningar för it-säkerhetsincidenter. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna ska få i uppdrag att utbyta information inom ramen för ett nätverk. Det ska också upprättas en europeisk plan för samarbete inom nät- och informationssäkerhet och samordnade tidiga varningar för it-säkerhetsincidenter.

| c) | Utifrån Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG (4) ska det säkerställas att det utvecklas en riskhanteringskultur och att information utbyts mellan privat och offentlig sektor. Företag inom specifika kritiska sektorer och offentliga förvaltningar kommer att åläggas att bedöma de risker som de står inför och vidta ändamålsenliga och proportionella åtgärder för att garantera nät- och informationssäkerheten. De kommer också att vara skyldiga att underrätta de behöriga myndigheterna om alla incidenter som utgör ett hot mot deras nät och informationssystem och som på ett allvarligt sätt påverkar kontinuiteten för kritiska tjänster och tillhandahållandet av varor. |
| --- | --- |

c)

Utifrån Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG (4) ska det säkerställas att det utvecklas en riskhanteringskultur och att information utbyts mellan privat och offentlig sektor. Företag inom specifika kritiska sektorer och offentliga förvaltningar kommer att åläggas att bedöma de risker som de står inför och vidta ändamålsenliga och proportionella åtgärder för att garantera nät- och informationssäkerheten. De kommer också att vara skyldiga att underrätta de behöriga myndigheterna om alla incidenter som utgör ett hot mot deras nät och informationssystem och som på ett allvarligt sätt påverkar kontinuiteten för kritiska tjänster och tillhandahållandet av varor.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | ECB stöder direktivförslagets syfte, dvs. att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen samt att åstadkomma en enhetlig strategi inom detta område för olika branscher och medlemsstater. Det är viktigt att se till så att det är säkert att bedriva affärsverksamhet på den inre marknaden och att alla medlemsstater har en viss minimiberedskap om det uppstår en it-säkerhetsincident. |
| --- | --- |

2.1

ECB stöder direktivförslagets syfte, dvs. att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen samt att åstadkomma en enhetlig strategi inom detta område för olika branscher och medlemsstater. Det är viktigt att se till så att det är säkert att bedriva affärsverksamhet på den inre marknaden och att alla medlemsstater har en viss minimiberedskap om det uppstår en it-säkerhetsincident.

| 2.2 | ECB anser emellertid att direktivförslaget inte ska påverka det nuvarande systemet för Eurosystemets övervakning av betalnings- och avvecklingssystem (5), som inbegriper lämpliga arrangemang bland annat i fråga om nät- och informationssäkerhet. Det bör noteras att ECB har ett särskilt intresse av säkrare betalnings- och avvecklingssystem (6) för att främja väl fungerande betalningssystem och bidra till att upprätthålla förtroendet för euron och en välfungerande ekonomi inom unionen. |
| --- | --- |

2.2

ECB anser emellertid att direktivförslaget inte ska påverka det nuvarande systemet för Eurosystemets övervakning av betalnings- och avvecklingssystem (5), som inbegriper lämpliga arrangemang bland annat i fråga om nät- och informationssäkerhet. Det bör noteras att ECB har ett särskilt intresse av säkrare betalnings- och avvecklingssystem (6) för att främja väl fungerande betalningssystem och bidra till att upprätthålla förtroendet för euron och en välfungerande ekonomi inom unionen.

| 2.3 | Att bedöma säkerhetsarrangemang och anmäla incidenter för betalnings- och avvecklingssystem och betaltjänstleverantörer hör till tillsynsmyndigheternas och centralbankernas centrala behörighetsområden. Ansvaret för att utarbeta tillsynskrav för ovannämnda områden bör därför ligga kvar hos dessa myndigheter och betalnings- och avvecklingssystem samt betaltjänstleverantörer bör inte utsättas för motstridiga krav av andra nationella myndigheter. Riskhantering, som inbegriper säkerhetskrav för betalnings- och avvecklingssystem och annan marknadsinfrastruktur inom euroområdet, fastställs dessutom av Eurosystemet, vilket omfattar ECB och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har infört euron. Genom denna tillsynsfunktion vill Eurosystemet säkerställa välfungerande betalnings- och avvecklingssystem genom att bland annat tillämpa lämpliga tillsynsregler och minimikrav. Direktivförslaget bör utformas med hänsyn till den befintliga tillsynsramen och säkerställa ett samstämmigt regelverk runtom i unionen. |
| --- | --- |

2.3

Att bedöma säkerhetsarrangemang och anmäla incidenter för betalnings- och avvecklingssystem och betaltjänstleverantörer hör till tillsynsmyndigheternas och centralbankernas centrala behörighetsområden. Ansvaret för att utarbeta tillsynskrav för ovannämnda områden bör därför ligga kvar hos dessa myndigheter och betalnings- och avvecklingssystem samt betaltjänstleverantörer bör inte utsättas för motstridiga krav av andra nationella myndigheter. Riskhantering, som inbegriper säkerhetskrav för betalnings- och avvecklingssystem och annan marknadsinfrastruktur inom euroområdet, fastställs dessutom av Eurosystemet, vilket omfattar ECB och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har infört euron. Genom denna tillsynsfunktion vill Eurosystemet säkerställa välfungerande betalnings- och avvecklingssystem genom att bland annat tillämpa lämpliga tillsynsregler och minimikrav. Direktivförslaget bör utformas med hänsyn till den befintliga tillsynsramen och säkerställa ett samstämmigt regelverk runtom i unionen.

3.   Specifika kommentarer

| 3.1 | Enligt skäl 5 och artikel 1 i direktivförslaget ska de relevanta skyldigheterna, samarbetsmekanismen och säkerhetskraven gälla för alla offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer. Med den nuvarande lydelsen av skäl 5 och artikel 1 beaktas inte Eurosystemets uppdrag att utöva tillsyn över betalnings- och avvecklingssystemen i enlighet med fördraget. Direktivförslaget bör därför ändras för att ge en rättvisande bild av Eurosystemets ansvar inom detta område. |
| --- | --- |

3.1

Enligt skäl 5 och artikel 1 i direktivförslaget ska de relevanta skyldigheterna, samarbetsmekanismen och säkerhetskraven gälla för alla offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer. Med den nuvarande lydelsen av skäl 5 och artikel 1 beaktas inte Eurosystemets uppdrag att utöva tillsyn över betalnings- och avvecklingssystemen i enlighet med fördraget. Direktivförslaget bör därför ändras för att ge en rättvisande bild av Eurosystemets ansvar inom detta område.

| 3.2 | Arrangemang och förfaranden för centralbankernas och andra behöriga myndigheters övervakning av betalnings- och värdepappersavvecklingssystem fastställs i ett antal olika unionsdirektiv och unionsförordningar, däribland

  a) | Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG (nedan kallat direktivet om slutgiltig avveckling) (7), som ger de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna rätt att införa tillsynsarrangemang för betalnings- och avvecklingssystem som faller under deras jurisdiktion (8). |
| --- | --- | --- |

3.2

Arrangemang och förfaranden för centralbankernas och andra behöriga myndigheters övervakning av betalnings- och värdepappersavvecklingssystem fastställs i ett antal olika unionsdirektiv och unionsförordningar, däribland

a)

Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG (nedan kallat direktivet om slutgiltig avveckling) (7), som ger de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna rätt att införa tillsynsarrangemang för betalnings- och avvecklingssystem som faller under deras jurisdiktion (8).

| b) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (9) (nedan kallad förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer [EMIR]), som bekräftar vilken roll som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), Europeiska bankmyndigheten (EBA) och ECBS ska spela för att fastställa tillsynsstandarder och utöva tillsyn över centrala motparter. |
| --- | --- |

b)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (9) (nedan kallad förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer [EMIR]), som bekräftar vilken roll som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), Europeiska bankmyndigheten (EBA) och ECBS ska spela för att fastställa tillsynsstandarder och utöva tillsyn över centrala motparter.

| c) | Förslaget till förordning om om förbättrad värdepappersavveckling i Europeiska unionen och om värdepapperscentraler samt ändring av direktiv 98/26/EG (10) (nedan kallad förordningen om värdepapperscentraler), som anger att de behöriga myndigheterna ska tilldelas tillsyns- och utredningsbefogenheter. I detta sammanhang bör särskilt artikel 45 i den förordningen nämnas, varigenom krav införs på stabilitetstillsyn för värdepapperscentralerna, vilket inbegriper viktiga bestämmelser om reducering av operativa risker. |
| --- | --- |

c)

Förslaget till förordning om om förbättrad värdepappersavveckling i Europeiska unionen och om värdepapperscentraler samt ändring av direktiv 98/26/EG (10) (nedan kallad förordningen om värdepapperscentraler), som anger att de behöriga myndigheterna ska tilldelas tillsyns- och utredningsbefogenheter. I detta sammanhang bör särskilt artikel 45 i den förordningen nämnas, varigenom krav införs på stabilitetstillsyn för värdepapperscentralerna, vilket inbegriper viktiga bestämmelser om reducering av operativa risker.

| 3.3 | Det bör dessutom noteras att ECB-rådet den 3 juni 2013 antog de principer för finansmarknadernas infrastruktur som lagts fram i april 2012 av kommittén för betalnings- och avvecklingssystem (CPSS) inom Banken för internationell betalningsutjämning och tekniska kommittén inom Internationella organisationen för värdepapperstillsyn (Iosco) (11), med avseende på Eurosystemets tillsyn över alla olika former av finansmarknadens infrastruktur. Detta följdes av ett offentligt samråd beträffande ett utkast till förordning om krav på övervakning av systemviktiga betalningssystem (nedan kallad SIPS-förordningen) (12). SIPS-förordningen genomför CPSS-Iosco-principerna så att de blir rättsligt bindande och omfattar systemviktiga betalningssystem såväl för större betalningar som för massbetalningar, oavsett om de utförs av nationella centralbanker i Eurosystemet eller av privata enheter. |
| --- | --- |

3.3

Det bör dessutom noteras att ECB-rådet den 3 juni 2013 antog de principer för finansmarknadernas infrastruktur som lagts fram i april 2012 av kommittén för betalnings- och avvecklingssystem (CPSS) inom Banken för internationell betalningsutjämning och tekniska kommittén inom Internationella organisationen för värdepapperstillsyn (Iosco) (11), med avseende på Eurosystemets tillsyn över alla olika former av finansmarknadens infrastruktur. Detta följdes av ett offentligt samråd beträffande ett utkast till förordning om krav på övervakning av systemviktiga betalningssystem (nedan kallad SIPS-förordningen) (12). SIPS-förordningen genomför CPSS-Iosco-principerna så att de blir rättsligt bindande och omfattar systemviktiga betalningssystem såväl för större betalningar som för massbetalningar, oavsett om de utförs av nationella centralbanker i Eurosystemet eller av privata enheter.

| 3.4 | De nuvarande tillsynsarrangemangen (13) för betalningssystem och betaltjänstleverantörer omfattar redan förfaranden för tidiga varningar (14) och samordnade svar (15) i och utanför Eurosystemet för att hantera potentiella hot mot it-säkerheten, motsvarande dem som anges i artiklarna 10 och 11 i direktivförslaget. |
| --- | --- |

3.4

De nuvarande tillsynsarrangemangen (13) för betalningssystem och betaltjänstleverantörer omfattar redan förfaranden för tidiga varningar (14) och samordnade svar (15) i och utanför Eurosystemet för att hantera potentiella hot mot it-säkerheten, motsvarande dem som anges i artiklarna 10 och 11 i direktivförslaget.

| 3.5 | ECBS har fastställt standarderna i fråga om rapporterings- och riskhanteringsskyldigheter för betalningssystem. ECB bedömer dessutom regelbundet värdepappersavvecklingssystem för att fastställa huruvida dessa får användas vid Eurosystemets kreditoperationer. ECB anser därför att direktivförslagets krav som påverkar kritisk marknadsinfrastruktur och deras marknadsoperatörer (16) inte får påverka tillämpningen av standarderna i SIPS-förordningen, Eurosystemets ram för tillsynspolicyn eller andra unionsförordningar, i synnerhet inte förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer och den kommande förordningen om värdepapperscentraler. Det ska inte heller inkräkta på EBA:s, Esmas och andra tillsynsmyndigheters uppgifter (17). |
| --- | --- |

3.5

ECBS har fastställt standarderna i fråga om rapporterings- och riskhanteringsskyldigheter för betalningssystem. ECB bedömer dessutom regelbundet värdepappersavvecklingssystem för att fastställa huruvida dessa får användas vid Eurosystemets kreditoperationer. ECB anser därför att direktivförslagets krav som påverkar kritisk marknadsinfrastruktur och deras marknadsoperatörer (16) inte får påverka tillämpningen av standarderna i SIPS-förordningen, Eurosystemets ram för tillsynspolicyn eller andra unionsförordningar, i synnerhet inte förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer och den kommande förordningen om värdepapperscentraler. Det ska inte heller inkräkta på EBA:s, Esmas och andra tillsynsmyndigheters uppgifter (17).

| 3.6 | Trots vad som sägs ovan anser ECB att det finns mycket som talar för att Eurosystemet ska utbyta relevant information med den kommitté för nät- och informationssäkerhet som ska inrättas enligt artikel 19 i direktivförslaget. Med tanke på det effektiva informationsutbyte som kan komma att bli nödvändigt bör ECB, EBA och Esma uppmanas att sända representanter till mötena inom kommittén för nät- och informationssäkerhet för de punkter på dagordningen som skulle kunna vara av intresse för de olika uppdrag som de ska utföra. |
| --- | --- |

3.6

Trots vad som sägs ovan anser ECB att det finns mycket som talar för att Eurosystemet ska utbyta relevant information med den kommitté för nät- och informationssäkerhet som ska inrättas enligt artikel 19 i direktivförslaget. Med tanke på det effektiva informationsutbyte som kan komma att bli nödvändigt bör ECB, EBA och Esma uppmanas att sända representanter till mötena inom kommittén för nät- och informationssäkerhet för de punkter på dagordningen som skulle kunna vara av intresse för de olika uppdrag som de ska utföra.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 25 juli 2014.

Mario DRAGHI

Ecb:s ordförande

---

(1)  COM(2013) 48 final.

1

(2)  Se det gemensamma meddelandet till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén EU:s strategi för cybersäkerhet: En öppen, säker och trygg cyberrymd, JOIN(2013) 1 final.

2

EU:s strategi för cybersäkerhet: En öppen, säker och trygg cyberrymd

(3)  Detta omfattar följande meddelanden Nät- och informationssäkerhet: förslag till en europeisk strategi, KOM(2001) 298 slutlig, En strategi för ett säkert informationssamhälle: ”Dialog, partnerskap och användarinflytande”, KOM(2006) 251 slutlig, Skydd av kritisk informationsinfrastruktur – ”Skydd mot storskaliga it-attacker och avbrott: förbättrad beredskap, säkerhet och motståndskraft i Europa”, KOM(2009) 149 slutlig, En digital agenda för Europa, KOM(2010) 245 slutlig, och Skydd av kritisk infrastruktur ”Resultat och kommande åtgärder: vägen mot global it-säkerhet”, KOM(2011) 163 slutlig.

3

Nät- och informationssäkerhet: förslag till en europeisk strategi

En strategi för ett säkert informationssamhälle: ”Dialog, partnerskap och användarinflytande”

Skydd av kritisk informationsinfrastruktur – ”Skydd mot storskaliga it-attacker och avbrott: förbättrad beredskap, säkerhet och motståndskraft i Europa”,

En digital agenda för Europa

Skydd av kritisk infrastruktur ”Resultat och kommande åtgärder: vägen mot global it-säkerhet”

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (EGT L 108, 24.4.2002, s. 33).

4

(5)  Vissa medlemmar av ECBS utför även övervakning på grundval av nationella lagar och andra författningar som kompletterar och i vissa fall duplicerar Eurosystemets behörighet.

5

(6)  Begreppet avveckling inbegriper i detta yttrande även clearingfunktionen.

6

avveckling

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG av den 19 maj 1998 om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper (EGT L 166, 11.6.1998, s. 45).

7

(8)  Se artikel 10.1 tredje stycket i direktivet om slutgiltig avveckling.

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (EUT L 201, 27.7.2012, s. 1).

9

(10)  COM(2012) 73 final.

10

(11)  Finns på webbplatsen för Banken för internationell betalningsutjämning https://www.bis.org/cpmi/publ/d94.pdf

11

(12)  Finns på ECB:s webbplats http://www.ecb.europa.eu

12

(13)  Se ECB:s pressmeddelande om samförståndsavtalet om övergripande principer för samarbete i krishanteringssituationer mellan banktillsynsmyndigheter och centralbanker i Europeiska unionen (2003), finns på ECB:s webbplats http://www.ecb.europa.eu

13

(14)  Se rekommendation 3 om övervakning och rapportering av incidenter i Recommendations for the security of internet payments – final version after public consultation, Europeiska forumet för säkra massbetalningar (SecuRe Pay), januari 2013, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu

14

Recommendations for the security of internet payments – final version after public consultation

(15)  På grundval av de principer för en internationell tillsyn baserad på samarbete, som CPSS erinrade om i sin tillsynsrapport från 2005, har centralbankerna i Eurosystemet med framgång deltagit i samarbetsarrangemang vid en rad olika tillfällen, vilket framgår av t.ex. tillsynsarrangemangen för Swift (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunications) och CLS (Continuous Linked Settlement).

15

(16)  Exempelvis kraven på att marknadsoperatörer ska följa de tekniska och organisatoriska åtgärderna enligt artikel 14.3 och 14.4 samt befogenheten att utfärda bindande anvisningar för marknadsoperatörer enligt artikel 15.3 i direktivförslaget.

16

(17)  Se punkt 2.12 i ECB:s yttrande CON/2014/9 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2013/36/EU och 2009/110/EG samt upphävande av direktiv 2007/64/EG (EUT C 224, 15.7.2014, s. 1). Alla ECB:s yttranden finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu

17

---

BILAGA

Ändringsförslag

| Kommissionens förslag | ECB:s ändringsförslag (1) |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 5 |
| ”(5) | Detta direktiv bör tillämpas på alla nät- och informationssystem, så att alla relevanta incidenter och risker täcks. De skyldigheter som införs för offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer bör dock inte tillämpas på företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (2), som omfattas av de särskilda säkerhets- och integritetskrav som fastställs i artikel 13a i direktivet; direktivet bör inte heller tillämpas på tillhandahållare av betrodda tjänster.” |

Kommissionens förslag

ECB:s ändringsförslag (1)

Ändring 1

Skäl 5

”(5)

Detta direktiv bör tillämpas på alla nät- och informationssystem, så att alla relevanta incidenter och risker täcks. De skyldigheter som införs för offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer bör dock inte tillämpas på företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (2), som omfattas av de särskilda säkerhets- och integritetskrav som fastställs i artikel 13a i direktivet; direktivet bör inte heller tillämpas på tillhandahållare av betrodda tjänster.”

| ”(5) | Detta direktiv bör tillämpas på alla nät- och informationssystem, så att alla relevanta incidenter och risker täcks. De skyldigheter som införs för offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer bör dock inte tillämpas på företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (2), som omfattas av de särskilda säkerhets- och integritetskrav som fastställs i artikel 13a i direktivet; direktivet bör inte heller tillämpas på tillhandahållare av betrodda tjänster. Utan att detta påverkar hur direktivet tillämpas på offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer ska detta direktiv inte påverka de uppgifter och skyldigheter som tilldelats Europeiska centralbankssystemet (ECBS) genom fördraget och stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, eller motsvarande uppgifter som utförs av medlemmar i ECBS inom ramen för deras nationella regelverk, särskilt i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut och övervakningen av betalnings- och värdepappersavvecklingssystem. Medlemsstaterna ska förlita sig på de tillsyns- och övervakningsuppgifter som utförs av centralbankerna och tillsynsmyndigheterna för dessa operatörer inom deras behörighetsområde.” |
| --- | --- |

”(5)

Detta direktiv bör tillämpas på alla nät- och informationssystem, så att alla relevanta incidenter och risker täcks. De skyldigheter som införs för offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer bör dock inte tillämpas på företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (2), som omfattas av de särskilda säkerhets- och integritetskrav som fastställs i artikel 13a i direktivet; direktivet bör inte heller tillämpas på tillhandahållare av betrodda tjänster. Utan att detta påverkar hur direktivet tillämpas på offentliga förvaltningar och marknadsoperatörer ska detta direktiv inte påverka de uppgifter och skyldigheter som tilldelats Europeiska centralbankssystemet (ECBS) genom fördraget och stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, eller motsvarande uppgifter som utförs av medlemmar i ECBS inom ramen för deras nationella regelverk, särskilt i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut och övervakningen av betalnings- och värdepappersavvecklingssystem. Medlemsstaterna ska förlita sig på de tillsyns- och övervakningsuppgifter som utförs av centralbankerna och tillsynsmyndigheterna för dessa operatörer inom deras behörighetsområde.”

Skäl 5 bör ändras för att spegla ECB:s och de nationella centralbankernas ansvar för att övervaka och reglera betalnings- och avvecklingssystem. Enligt artikel 127.2 fjärde strecksatsen i fördraget är en av ECBS centrala uppgifter att främja väl fungerande betalningssystem. Enligt artikel 22 i ECBS-stadgan har ECB också befogenhet att anta förordningar för att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem. Det bör också beaktas att enligt artikel 127.5 i fördraget ska ECBS medverka till ett smidigt genomförande av politiken för det finansiella systemets stabilitet. I Eurosystemets ram för tillsynspolitiken från juli 2011
   (2)
  fastställs också att tillsynen över betalnings- och avvecklingssystem är en centralbanksfunktion som syftar till att främja målen om säkerhet och effektivitet genom att befintliga och planerade system övervakas och bedöms mot dessa mål, och förändringar genomförs vid behov.

Skäl 5 bör ändras för att spegla ECB:s och de nationella centralbankernas ansvar för att övervaka och reglera betalnings- och avvecklingssystem. Enligt artikel 127.2 fjärde strecksatsen i fördraget är en av ECBS centrala uppgifter att främja väl fungerande betalningssystem. Enligt artikel 22 i ECBS-stadgan har ECB också befogenhet att anta förordningar för att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem. Det bör också beaktas att enligt artikel 127.5 i fördraget ska ECBS medverka till ett smidigt genomförande av politiken för det finansiella systemets stabilitet. I Eurosystemets ram för tillsynspolitiken från juli 2011

2

fastställs också att tillsynen över betalnings- och avvecklingssystem är en centralbanksfunktion som syftar till att främja målen om säkerhet och effektivitet genom att befintliga och planerade system övervakas och bedöms mot dessa mål, och förändringar genomförs vid behov.

Att säkerställa att systemen är säkra och effektiva är med andra ord en viktig förutsättning för att Eurosystemet ska kunna medverka till finansiell stabilitet, genomföra den monetära politiken och upprätthålla allmänhetens förtroende för euron.

Att säkerställa att systemen är säkra och effektiva är med andra ord en viktig förutsättning för att Eurosystemet ska kunna medverka till finansiell stabilitet, genomföra den monetära politiken och upprätthålla allmänhetens förtroende för euron.

I enlighet med ECB:s synpunkter om den föreslagna översynen av direktivet om betaltjänster (PSD2) bör det också noteras att de nationella tillsynsmyndigheterna och centralbankerna är de myndigheter som är behöriga att utfärda riktlinjer om incidenthantering och anmälningar av incidenter för betaltjänstleverantörer samt riktlinjer om vidarebefordran av anmälningar av incidenter mellan relevanta myndigheter. I detta skäl bör också vederbörlig hänsyn tas till de uppgifter som tilldelats ECB genom förordning (EU) nr 1024/2013.

I enlighet med ECB:s synpunkter om den föreslagna översynen av direktivet om betaltjänster (PSD2) bör det också noteras att de nationella tillsynsmyndigheterna och centralbankerna är de myndigheter som är behöriga att utfärda riktlinjer om incidenthantering och anmälningar av incidenter för betaltjänstleverantörer samt riktlinjer om vidarebefordran av anmälningar av incidenter mellan relevanta myndigheter. I detta skäl bör också vederbörlig hänsyn tas till de uppgifter som tilldelats ECB genom förordning (EU) nr 1024/2013.

Slutligen ska detta inte heller påverka uppgifter motsvarande dem som fastställs i fördraget och ECBS-stadgan och som utförs av medlemmar i ECBS utanför euroområdet inom ramen för deras nationella bestämmelser.

Slutligen ska detta inte heller påverka uppgifter motsvarande dem som fastställs i fördraget och ECBS-stadgan och som utförs av medlemmar i ECBS utanför euroområdet inom ramen för deras nationella bestämmelser.

Ändring 2

Ändring 2

Artikel 1.4 och artikel 1.5 (ny)

| ”4. | Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av EU-lagstiftning om it-brottslighet och rådets direktiv 2008/114/EG av den 8 december 2008 om identifiering av, och klassificering som, europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behovet att stärka skyddet av denna (9). |
| --- | --- |

”4.

Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av EU-lagstiftning om it-brottslighet och rådets direktiv 2008/114/EG av den 8 december 2008 om identifiering av, och klassificering som, europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behovet att stärka skyddet av denna (9).

9

| 5. | Detta direktiv påverkar inte heller tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (10) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (11). |
| --- | --- |

5.

Detta direktiv påverkar inte heller tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (10) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (11).

10

11

| 6. | Informationsutbytet inom samarbetsnätverket enligt kapitel III och anmälan av nät- och informationssäkerhetsincidenter enligt artikel 14 kan förutsätta behandling av personuppgifter. Sådan behandling, som är nödvändig för att tillgodose detta direktivs syfte av allmänintresse ska godkännas av medlemsstaten i enlighet med artikel 7 i direktiv 95/46/EG och direktiv 2002/58/EG, såsom dessa har genomförts i nationell lagstiftning.” |
| --- | --- |

6.

Informationsutbytet inom samarbetsnätverket enligt kapitel III och anmälan av nät- och informationssäkerhetsincidenter enligt artikel 14 kan förutsätta behandling av personuppgifter. Sådan behandling, som är nödvändig för att tillgodose detta direktivs syfte av allmänintresse ska godkännas av medlemsstaten i enlighet med artikel 7 i direktiv 95/46/EG och direktiv 2002/58/EG, såsom dessa har genomförts i nationell lagstiftning.”

| ”4. | Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av EU-
  unionslagstiftning om it-brottslighet och rådets direktiv 2008/114/EG av den 8 december 2008 om identifiering av, och klassificering som, europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behovet att stärka skyddet av denna (9). |
| --- | --- |

”4.

Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av EU-
  unionslagstiftning om it-brottslighet och rådets direktiv 2008/114/EG av den 8 december 2008 om identifiering av, och klassificering som, europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behovet att stärka skyddet av denna (9).

EU-

unions

9

| 5. | Detta direktiv påverkar inte övervakningen och de uppgifter som tilldelats ECB och ECBS i fråga om tillsynen av kreditinstitut och betalnings- och avvecklingssystem som omfattas av särskilda riskhanterings- och säkerhetskrav som har fastställts inom ECBS regelverk samt inom andra relaterade unionsdirektiv och unionsförordningar. Detta direktiv ska inte heller påverka motsvarande uppgifter som utförs av medlemmar i ECBS inom ramen för deras nationella regelverk. |
| --- | --- |

5.

5.

Detta direktiv påverkar inte övervakningen och de uppgifter som tilldelats ECB och ECBS i fråga om tillsynen av kreditinstitut och betalnings- och avvecklingssystem som omfattas av särskilda riskhanterings- och säkerhetskrav som har fastställts inom ECBS regelverk samt inom andra relaterade unionsdirektiv och unionsförordningar. Detta direktiv ska inte heller påverka motsvarande uppgifter som utförs av medlemmar i ECBS inom ramen för deras nationella regelverk.

Detta direktiv påverkar inte övervakningen och de uppgifter som tilldelats ECB och ECBS i fråga om tillsynen av kreditinstitut och betalnings- och avvecklingssystem som omfattas av särskilda riskhanterings- och säkerhetskrav som har fastställts inom ECBS regelverk samt inom andra relaterade unionsdirektiv och unionsförordningar. Detta direktiv ska inte heller påverka motsvarande uppgifter som utförs av medlemmar i ECBS inom ramen för deras nationella regelverk.

| 5
  6. | Detta direktiv påverkar inte heller tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (10) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (11). |
| --- | --- |

5
  6.

5

6.

Detta direktiv påverkar inte heller tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (10) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (11).

10

11

| 6
  7. | Informationsutbytet inom samarbetsnätverket enligt kapitel III och anmälan av nät- och informationssäkerhetsincidenter enligt artikel 14 kan förutsätta behandling av personuppgifter. Sådan behandling, som är nödvändig för att tillgodose detta direktivs syfte av allmänintresse ska godkännas av medlemsstaten i enlighet med artikel 7 i direktiv 95/46/EG och direktiv 2002/58/EG, såsom dessa har genomförts i nationell lagstiftning.” |
| --- | --- |

6
  7.

6

7.

Informationsutbytet inom samarbetsnätverket enligt kapitel III och anmälan av nät- och informationssäkerhetsincidenter enligt artikel 14 kan förutsätta behandling av personuppgifter. Sådan behandling, som är nödvändig för att tillgodose detta direktivs syfte av allmänintresse ska godkännas av medlemsstaten i enlighet med artikel 7 i direktiv 95/46/EG och direktiv 2002/58/EG, såsom dessa har genomförts i nationell lagstiftning.”

Som tidigare har konstaterats har ECBS ett stort intresse av att se till att betalnings- och avvecklingssystemen fungerar ordentligt. Skälet till detta är att betalnings-, clearing- och avvecklingssystemen har stor betydelse för välfungerande penningpolitiska transaktioner och bidrar till att säkerställa det finansiella systemets stabilitet i största allmänhet. ECB rekommenderar därför att ECBS roll i samband med betalnings- och avvecklingssystemen och den befintliga tillsynsramen beaktas i direktivförslaget. ECBS har ytterst effektiva verktyg för att fastställa graden av säkerhet och effektivitet i dessa system. I detta skäl bör också vederbörlig hänsyn tas till de uppgifter som tilldelats ECB genom förordning (EU) nr 1024/2013.

Som tidigare har konstaterats har ECBS ett stort intresse av att se till att betalnings- och avvecklingssystemen fungerar ordentligt. Skälet till detta är att betalnings-, clearing- och avvecklingssystemen har stor betydelse för välfungerande penningpolitiska transaktioner och bidrar till att säkerställa det finansiella systemets stabilitet i största allmänhet. ECB rekommenderar därför att ECBS roll i samband med betalnings- och avvecklingssystemen och den befintliga tillsynsramen beaktas i direktivförslaget. ECBS har ytterst effektiva verktyg för att fastställa graden av säkerhet och effektivitet i dessa system. I detta skäl bör också vederbörlig hänsyn tas till de uppgifter som tilldelats ECB genom förordning (EU) nr 1024/2013.

Direktivförslaget bör inte heller påverka motsvarande uppgifter som utförs av medlemmar i ECBS utanför euroområdet inom ramen för deras nationella regelverk.

Direktivförslaget bör inte heller påverka motsvarande uppgifter som utförs av medlemmar i ECBS utanför euroområdet inom ramen för deras nationella regelverk.

Ändring 3

Ändring 3

Artikel 6.1

| ”1. | Varje medlemsstat ska utse en behörig nationell myndighet för säkerheten i nät- och informationssystem (den behöriga myndigheten).” |
| --- | --- |

”1.

Varje medlemsstat ska utse en behörig nationell myndighet för säkerheten i nät- och informationssystem (den behöriga myndigheten).”

| ”1. | Varje medlemsstat ska utse en behörig nationell myndighet för säkerheten i nät- och informationssystem (den behöriga myndigheten).
  Ett effektivt samarbete ska etableras mellan den behöriga myndigheten och de europeiska och nationella tillsynsmyndigheterna.” |
| --- | --- |

”1.

Varje medlemsstat ska utse en behörig nationell myndighet för säkerheten i nät- och informationssystem (den behöriga myndigheten).

Ett effektivt samarbete ska etableras mellan den behöriga myndigheten och de europeiska och nationella tillsynsmyndigheterna.

Förklaring

Förklaring

ECB rekommenderar att artikel 6.1 ändras för att säkerställa en hög grad av samarbete på unionsnivå.

ECB rekommenderar att artikel 6.1 ändras för att säkerställa en hög grad av samarbete på unionsnivå.

Ändring 4

Ändring 4

Artikel 8.3

| ”3. | Inom samarbetsnätverket ska de behöriga myndigheterna göra följande:

  (a) | Sprida tidiga varningar om risker och incidenter i enlighet med artikel 10. |
| --- | --- | --- |

”3.

Inom samarbetsnätverket ska de behöriga myndigheterna göra följande:

(a)

Sprida tidiga varningar om risker och incidenter i enlighet med artikel 10.

| (b) | Säkerställa samordnade svarsåtgärder i enlighet med artikel 11. |
| --- | --- |

(b)

Säkerställa samordnade svarsåtgärder i enlighet med artikel 11.

| (c) | Regelbundet offentliggöra ej konfidentiell information om pågående tidiga varningar och samordnade svarsåtgärder på en gemensam webbplats. |
| --- | --- |

(c)

Regelbundet offentliggöra ej konfidentiell information om pågående tidiga varningar och samordnade svarsåtgärder på en gemensam webbplats.

| (d) | På en begäran av en medlemsstat eller kommissionen gemensamt diskutera och bedöma en eller flera nationella NIS-strategier och nationella NIS-samarbetsplaner enligt artikel 5, inom detta direktivs räckvidd. |
| --- | --- |

(d)

På en begäran av en medlemsstat eller kommissionen gemensamt diskutera och bedöma en eller flera nationella NIS-strategier och nationella NIS-samarbetsplaner enligt artikel 5, inom detta direktivs räckvidd.

| (e) | På begäran av en medlemsstat eller kommissionen gemensamt diskutera och bedöma incidenthanteringsorganisationernas effektivitet, i synnerhet när NIS-övningar genomförs på unionsnivå. |
| --- | --- |

(e)

På begäran av en medlemsstat eller kommissionen gemensamt diskutera och bedöma incidenthanteringsorganisationernas effektivitet, i synnerhet när NIS-övningar genomförs på unionsnivå.

| (f) | Samarbeta och utbyta information om alla relevanta frågor med Europeiska it-brottscentrumet inom Europol och med andra relevanta europeiska organ, i synnerhet inom områdena dataskydd, energi, transport, bankverksamhet, börs och hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

(f)

Samarbeta och utbyta information om alla relevanta frågor med Europeiska it-brottscentrumet inom Europol och med andra relevanta europeiska organ, i synnerhet inom områdena dataskydd, energi, transport, bankverksamhet, börs och hälso- och sjukvård.

| (g) | Utbyta information och bästa praxis med varandra och med kommissionen och bistå varandra i uppbyggnaden av NIS-kapacitet. |
| --- | --- |

(g)

Utbyta information och bästa praxis med varandra och med kommissionen och bistå varandra i uppbyggnaden av NIS-kapacitet.

| (h) | Anordna regelbundna kollegiala granskningar av kapacitet och beredskap. |
| --- | --- |

(h)

Anordna regelbundna kollegiala granskningar av kapacitet och beredskap.

| (i) | Anordna NIS-övningar på unionsnivå och delta, såsom lämpligt, i internationella NIS-övningar.” |
| --- | --- |

(i)

Anordna NIS-övningar på unionsnivå och delta, såsom lämpligt, i internationella NIS-övningar.”

| ”3. | Inom samarbetsnätverket ska de behöriga myndigheterna göra följande:

  (a) | Sprida tidiga varningar om risker och incidenter i enlighet med artikel 10. |
| --- | --- | --- |

”3.

Inom samarbetsnätverket ska de behöriga myndigheterna göra följande:

(a)

Sprida tidiga varningar om risker och incidenter i enlighet med artikel 10.

| (b) | Säkerställa samordnade svarsåtgärder i enlighet med artikel 11. |
| --- | --- |

(b)

Säkerställa samordnade svarsåtgärder i enlighet med artikel 11.

| (c) | Regelbundet offentliggöra ej konfidentiell information om pågående tidiga varningar och samordnade svarsåtgärder på en gemensam webbplats. |
| --- | --- |

(c)

Regelbundet offentliggöra ej konfidentiell information om pågående tidiga varningar och samordnade svarsåtgärder på en gemensam webbplats.

| (d) | På en begäran av en medlemsstat eller kommissionen gemensamt diskutera och bedöma en eller flera nationella NIS-strategier och nationella NIS-samarbetsplaner enligt artikel 5, inom detta direktivs räckvidd. |
| --- | --- |

(d)

På en begäran av en medlemsstat eller kommissionen gemensamt diskutera och bedöma en eller flera nationella NIS-strategier och nationella NIS-samarbetsplaner enligt artikel 5, inom detta direktivs räckvidd.

| (e) | På begäran av en medlemsstat eller kommissionen gemensamt diskutera och bedöma incidenthanteringsorganisationernas effektivitet, i synnerhet när NIS-övningar genomförs på unionsnivå. |
| --- | --- |

(e)

På begäran av en medlemsstat eller kommissionen gemensamt diskutera och bedöma incidenthanteringsorganisationernas effektivitet, i synnerhet när NIS-övningar genomförs på unionsnivå.

| (f) | Samarbeta och utbyta information om alla relevanta frågor med Europeiska it-brottscentrumet inom Europol och med andra relevanta europeiska organ, i synnerhet inom områdena dataskydd, energi, transport, bankverksamhet, börs och hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

(f)

Samarbeta och utbyta information om alla relevanta frågor med Europeiska it-brottscentrumet inom Europol och med andra relevanta europeiska organ, i synnerhet inom områdena dataskydd, energi, transport, bankverksamhet, börs och hälso- och sjukvård.

| (g) | Utbyta information och bästa praxis med varandra och med kommissionen och bistå varandra i uppbyggnaden av NIS-kapacitet. |
| --- | --- |

(g)

Utbyta information och bästa praxis med varandra och med kommissionen och bistå varandra i uppbyggnaden av NIS-kapacitet.

| (h) | Anordna regelbundna kollegiala granskningar av kapacitet och beredskap. |
| --- | --- |

(h)

Anordna regelbundna kollegiala granskningar av kapacitet och beredskap.

| (i) | Anordna NIS-övningar på unionsnivå och delta, såsom lämpligt, i internationella NIS-övningar. |
| --- | --- |

(i)

Anordna NIS-övningar på unionsnivå och delta, såsom lämpligt, i internationella NIS-övningar.

| (j) | Säkerställa informationsutbyte med europeiska och nationella tillsynsmyndigheter (vilket för finanssektorns del skulle omfatta Europeiska centralbankssystemet (ECBS), Europeiska bankmyndigheten (EBA) och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), som ska samarbeta när säkerhetsincidenter har identifierats som skulle kunna utgöra ett hinder för välfungerande betalnings- och avvecklingssystem).” |
| --- | --- |

(j)

(j)

Säkerställa informationsutbyte med europeiska och nationella tillsynsmyndigheter (vilket för finanssektorns del skulle omfatta Europeiska centralbankssystemet (ECBS), Europeiska bankmyndigheten (EBA) och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), som ska samarbeta när säkerhetsincidenter har identifierats som skulle kunna utgöra ett hinder för välfungerande betalnings- och avvecklingssystem).”

Säkerställa informationsutbyte med europeiska och nationella tillsynsmyndigheter (vilket för finanssektorns del skulle omfatta Europeiska centralbankssystemet (ECBS), Europeiska bankmyndigheten (EBA) och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), som ska samarbeta när säkerhetsincidenter har identifierats som skulle kunna utgöra ett hinder för välfungerande betalnings- och avvecklingssystem).

Det finns mycket som talar för ett informationsutbyte med Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet eller behöriga myndigheter inom ramen för direktivförslaget samt med EBA eller Esma i egenskap av behörig myndighet. för att samordna incidenter som avser betaltjänstleverantörer.

Det finns mycket som talar för ett informationsutbyte med Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet eller behöriga myndigheter inom ramen för direktivförslaget samt med EBA eller Esma i egenskap av behörig myndighet. för att samordna incidenter som avser betaltjänstleverantörer.

ECB föreslår därför denna ändring för att främja informationsutbyte och bättre samordning på unionsnivå.

ECB föreslår därför denna ändring för att främja informationsutbyte och bättre samordning på unionsnivå.

Ändring 5

Ändring 5

Artikel 19.1

| ”1. | Kommissionen ska bistås av en kommitté (kommittén för nät- och informationssäkerhet). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.” |
| --- | --- |

”1.

Kommissionen ska bistås av en kommitté (kommittén för nät- och informationssäkerhet). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.”

| ”1. | Kommissionen ska bistås av en kommitté (kommittén för nät- och informationssäkerhet). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. |
| --- | --- |

”1.

Kommissionen ska bistås av en kommitté (kommittén för nät- och informationssäkerhet). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

ECB, EBA och Esma ska ges möjlighet att sända en representant till mötena inom kommittén för nät- och informationssäkerhet för de punkter på dagordningen som skulle kunna vara av intresse för ECB:s, EBA:s eller Esmas respektive uppdrag.”

ECB, EBA och Esma ska ges möjlighet att sända en representant till mötena inom kommittén för nät- och informationssäkerhet för de punkter på dagordningen som skulle kunna vara av intresse för ECB:s, EBA:s eller Esmas respektive uppdrag.

ECB har ett egenintresse av att höja säkerheten för system, tjänster och instrument i samband med betalning och avveckling, eftersom detta utgör en viktig faktor för att upprätthålla förtroendet för euron och en välfungerande ekonomi inom unionen. ECB rekommenderar därför att ECB bjuds in till mötena inom kommittén för nät- och informationssäkerhet. ECB ska under alla förhållanden formellt konsulteras i enlighet med fördraget om sådana åtgärder som avser betalningssystem och andra frågor som faller inom ECB:s behörighetsområde.

ECB har ett egenintresse av att höja säkerheten för system, tjänster och instrument i samband med betalning och avveckling, eftersom detta utgör en viktig faktor för att upprätthålla förtroendet för euron och en välfungerande ekonomi inom unionen. ECB rekommenderar därför att ECB bjuds in till mötena inom kommittén för nät- och informationssäkerhet. ECB ska under alla förhållanden formellt konsulteras i enlighet med fördraget om sådana åtgärder som avser betalningssystem och andra frågor som faller inom ECB:s behörighetsområde.

EBA eller Esma bör också involveras när det gäller frågor som rör betaltjänstleverantörer.

EBA eller Esma bör också involveras när det gäller frågor som rör betaltjänstleverantörer.

---

(1)  Text markerad med fet stil anger ECB:s förslag till ny text. Genomstruken text anger de strykningar som ECB föreslår.

1

(2)  Finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu

2

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 7.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 352/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 352/12

---

Eurons växelkurs (1)

6 oktober 2014

2014/C 352/05

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2565 |
| JPY | japansk yen | 137,25 |
| DKK | dansk krona | 7,4439 |
| GBP | pund sterling | 0,78575 |
| SEK | svensk krona | 9,0773 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2120 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,1575 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,481 |
| HUF | ungersk forint | 308,27 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| PLN | polsk zloty | 4,1844 |
| RON | rumänsk leu | 4,4090 |
| TRY | turkisk lira | 2,8588 |
| AUD | australisk dollar | 1,4381 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4078 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,7465 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6104 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6054 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 341,07 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 14,1403 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,7149 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,6415 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 316,16 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,0996 |
| PHP | filippinsk peso | 56,276 |
| RUB | rysk rubel | 50,0375 |
| THB | thailändsk baht | 40,986 |
| BRL | brasiliansk real | 3,0014 |
| MXN | mexikansk peso | 16,8044 |
| INR | indisk rupie | 77,2500 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2565

JPY

japansk yen

137,25

DKK

dansk krona

7,4439

GBP

pund sterling

0,78575

SEK

svensk krona

9,0773

CHF

schweizisk franc

1,2120

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,1575

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,481

HUF

ungersk forint

308,27

LTL

litauisk litas

3,4528

PLN

polsk zloty

4,1844

RON

rumänsk leu

4,4090

TRY

turkisk lira

2,8588

AUD

australisk dollar

1,4381

CAD

kanadensisk dollar

1,4078

HKD

Hongkongdollar

9,7465

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6104

SGD

singaporiansk dollar

1,6054

KRW

sydkoreansk won

1 341,07

ZAR

sydafrikansk rand

14,1403

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,7149

HRK

kroatisk kuna

7,6415

IDR

indonesisk rupiah

15 316,16

MYR

malaysisk ringgit

4,0996

PHP

filippinsk peso

56,276

RUB

rysk rubel

50,0375

THB

thailändsk baht

40,986

BRL

brasiliansk real

3,0014

MXN

mexikansk peso

16,8044

INR

indisk rupie

77,2500

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 7.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 352/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 352/13

---

Tillkännagivande avseende tillämpliga ursprungsregler och tillfälligt upphävande när det gäller den provisoriska tillämpningen av interimsavtalet om partnerskap mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Stillahavsstaterna, å andra sidan

2014/C 352/06

Europeiska unionen och Republiken Fiji har i enlighet med artikel 76.2 i interimsavtalet om partnerskap mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Stillahavsstaterna, å andra sidan, meddelat att de nödvändiga förfarandena för att avtalet ska tillämpas provisoriskt har slutförts (1).

Följaktligen tillämpas avtalet provisoriskt från och med den 28 juli 2014 mellan Europeiska unionen och Republiken Fiji. Från och med det datumet ersätts i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 1528/2007 (2) bestämmelserna i bilaga II till förordningen med protokoll I till avtalet rörande definitionen av begreppet ”ursprungsprodukter”.

Från och med samma datum ersätts i enlighet med artikel 5.5 i förordning (EG) nr 1528/2007 förfarandena för tillfälligt upphävande i artikel 5.2–5.4 i förordningen med förfarandena i artikel 17 i avtalet.

---

(1)  EUT L 272, 16.10.2009, s. 2.

(2)  EUT L 348, 31.12.2007, s. 1.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 7.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 352/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 352/14

---

Meddelande till ekonomiska aktörer – Ny omgång med ansökningar om befrielse från gemensamma tulltaxans autonoma tullsatser för vissa industri- och jordbruksprodukter

2014/C 352/07

De ekonomiska aktörerna informeras härmed att kommissionen har tagit emot ansökningar i enlighet med de administrativa förfaranden som fastställs i kommissionens meddelande om autonoma tullbefrielser och tullkvoter (2011/C 363/02) (1) för julirundan 2015.

Förteckningen över de produkter för vilka tullbefrielsen begärs finns nu tillgänglig på kommissionens tematiska (Europa-) webbplats om tullunionen (2).

De ekonomiska aktörerna informeras härmed också om att tidsfristen för att till kommissionen inkomma med invändningar mot nya ansökningar, via de nationella förvaltningarna, är den 16 december 2014, vilket är den dag då det andra planerade mötet för gruppen för tulltaxefrågor av ekonomisk art äger rum.

Berörda aktörer uppmanas att regelbundet konsultera förteckningen för att få information om ansökningarnas status.

Ytterligare uppgifter om förfarandet för befrielse från autonoma tullar finns på Europa-webbplatsen:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm

---

(1)  EUT C 363, 13.12.2011, s. 6.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=sv

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 7.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 352/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 352/15

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.7423 – Vinci/Imtech ICT)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2014/C 352/08

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 30 september 2014 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Vinci Energies SA, som tillhör koncernen Vinci (Vinci Group, Frankrike) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Imtech ICT Group (Imtech ICT, Nederländerna) genom förvärv av aktier och tillgångar. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 30 september 2014 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Vinci Energies SA, som tillhör koncernen Vinci (Vinci Group, Frankrike) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Imtech ICT Group (Imtech ICT, Nederländerna) genom förvärv av aktier och tillgångar.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Vinci Group: energi- och IT-tjänster, byggnadsverksamhet, byggentreprenader och väg- och vattenbyggnad, koncessioner och infrastruktur, vägarbeten.
  —   Imtech ICT: tillhandahåller IT-tjänster. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Vinci Group: energi- och IT-tjänster, byggnadsverksamhet, byggentreprenader och väg- och vattenbyggnad, koncessioner och infrastruktur, vägarbeten.

—   Imtech ICT: tillhandahåller IT-tjänster.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.7423 – Vinci/Imtech ICT, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.7423 – Vinci/Imtech ICT, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5 (tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

| 7.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 352/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 352/16

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.7333 – Alitalia/Etihad)

(Text av betydelse för EES)

2014/C 352/09

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 29 september 2014 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Alitalia Compagnia Aerea Italiana S.p.A. (Alitalia, Italien) och Etihad Airways PJSC (Etihad, Förenade Arabemiraten) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar gemensam kontroll över New Alitalia (Italien), ett nytt bolagsregistrerat samriskföretag som kommer att ha hand om driften av Alitalia, genom förvärv av aktier. Inom samma transaktion förvärvar Etihad kontroll över Alitalia Loyalty S.p.A (Alitalia Loyalty), ett dotterbolag till Alitalia som kommer att ta över driften av Alitalias bonusprogram åt New Alitalia. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 29 september 2014 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Alitalia Compagnia Aerea Italiana S.p.A. (Alitalia, Italien) och Etihad Airways PJSC (Etihad, Förenade Arabemiraten) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar gemensam kontroll över New Alitalia (Italien), ett nytt bolagsregistrerat samriskföretag som kommer att ha hand om driften av Alitalia, genom förvärv av aktier. Inom samma transaktion förvärvar Etihad kontroll över Alitalia Loyalty S.p.A (Alitalia Loyalty), ett dotterbolag till Alitalia som kommer att ta över driften av Alitalias bonusprogram åt New Alitalia.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Alitalia: Alitalia är Italiens nationella flygbolag och bedriver nationell och internationell lufttrafik.
  —   Alitalia Loyalty: Alitalia Loyalty är en separat juridisk enhet som endast driver och utvecklar Alitalias bonusprogram, MilleMiglia-programmet.
  —   Etihad: Etihad är Abu Dhabis nationella flygbolag och bedriver internationell lufttrafik. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Alitalia: Alitalia är Italiens nationella flygbolag och bedriver nationell och internationell lufttrafik.

—   Alitalia Loyalty: Alitalia Loyalty är en separat juridisk enhet som endast driver och utvecklar Alitalias bonusprogram, MilleMiglia-programmet.

—   Etihad: Etihad är Abu Dhabis nationella flygbolag och bedriver internationell lufttrafik.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.7333 – Alitalia/Etihad, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.7333 – Alitalia/Etihad, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 7.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 352/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 352/17

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2014/C 352/10

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

ANSÖKAN OM ÄNDRING ENLIGT ARTIKEL 9

”FASOLA PIĘKNY JAŚ Z DOLINY DUNAJCA”/”FASOLA Z DOLINY DUNAJCA”

EG-nr: PL-PDO-0105-01189 – 19.12.2013

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Rubriker i produktspecifikationen som berörs av ändringen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Typ av ändring(ar)

—

—

—

—

3.   Ändring(ar)

Värdet för vikten av 1 000 frön har ändrats. Att 1 000 frön väger mellan 1 100 och 1 500 gram, såsom anges i punkt 3.2 (beskrivning av produkten), är ett uppenbart skrivfel. Stora frön är ett av de främsta kännetecknen hos ”fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/”fasola z Doliny Dunajca”, och 1 000 frön väger i själva verket mellan 2 000 och 2 800 g. Följande mening har därför lagts till i punkt 3.2: ”Bönan tillhör de största bland sorterna Phaseolus multiflorus och Phaseolus coccineus.” Den meningen utgör ytterligare ett skäl att ändra vikten av 1 000 frön av ”fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/”fasola z Doliny Dunajca”.

Användning av solrosor (Helianthus annuus) som stödpinnar har lagts till i punkt 7 i specifikationen. Solrosor har använts som stödpinnar vid odling av störbönor av sorten ”Piękny Jaś” ända sedan sådana bönor började odlas i Dunajec-dalen. Metoden blir allt populärare bland odlarna eftersom den är miljövänlig och bidrar till att förbättra landskapet. Uppgiften har tagits med i ansökan om SUB-status.

Vidare har agronomiska uppgifter om såddstandarder och radbredd vid bönodling uppdaterats i punkt 7 i specifikationen för ”fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/”fasola z Doliny Dunajca”. Dessa ändringar har blivit nödvändiga på grund av det omfattande utbytet av jordbruksmaskiner i Małopolska de senaste åren. Moderna traktorer har längre hjulbas och bredare däck än äldre modeller, och de jordbrukstekniska standarderna måste därför ändras.

De föreslagna ändringarna påverkar inte på något sätt vare sig de särskilda egenskaperna hos ”fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/”fasola z Doliny Dunajca” enligt 5.2 i det sammanfattande dokumentet eller produktens höga kvalitet och karakteristiska smak. De kommer dock att göra det möjligt för producenter som tillämpar aktuella jordbrukstekniska standarder att få SUB-skydd.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (3)

”FASOLA PIĘKNY JAŚ Z DOLINY DUNAJCA”/”FASOLA Z DOLINY DUNAJCA”

EG-nr: PL-PDO-0105-01189 – 19.12.2013

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Beteckning

”Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/”Fasola z Doliny Dunajca”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Polen

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.6: Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i är tillämplig

Endast torra frön av bönan avsedda att användas som livsmedel får säljas under beteckningen ”fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/”fasola z Doliny Dunajca”. Bönan tillhör de största bland sorterna Phaseolus multiflorus och Phaseolus coccineus.

Fysiska egenskaper:

| — | 1 000 frön väger mellan 2 000 och 2 800 gram, beroende på jordens beskaffenhet i odlingsområdet och de meteorologiska förhållandena under växtperioden. |
| --- | --- |

—

1 000 frön väger mellan 2 000 och 2 800 gram, beroende på jordens beskaffenhet i odlingsområdet och de meteorologiska förhållandena under växtperioden.

| — | Fröna är friska, mogna, släta, väl utvecklade, fylliga, enhetligt njurformade, platta och fria från orenheter eller skador orsakade av insekter. De har ett blankt, enhetligt vitt skal som täcker grodden och en karakteristisk lukt av vältorkade bönfrön, utan någon mustighet eller några främmande lukter. Bönorna har en vattenhalt på högst 18 % och kännetecknas av sin delikata, milda och svagt söta smak. |
| --- | --- |

—

Fröna är friska, mogna, släta, väl utvecklade, fylliga, enhetligt njurformade, platta och fria från orenheter eller skador orsakade av insekter. De har ett blankt, enhetligt vitt skal som täcker grodden och en karakteristisk lukt av vältorkade bönfrön, utan någon mustighet eller några främmande lukter. Bönorna har en vattenhalt på högst 18 % och kännetecknas av sin delikata, milda och svagt söta smak.

Bönorna måste minst uppfylla följande krav före förpackning:

—   Brutna bönor: upp till 0,1 %.

—   Skrumpna bönor: upp till 0,1 %.

—   Vita bönor av andra sorter: upp till 2 %.

—   Färgade bönor: upp till 1 %.

—   Ojämnt färgade bönor: upp till 1 %.

—   Delar av stjälkar, baljor, blad, trä, förpackningsmaterial och ofarliga ogräsfrön: upp till 0,3 %.

—   Oorganiska orenheter: upp till 0,2 %.

Den mängd bönor som inte uppfyller dessa krav får inte överstiga totalt 1,05 %.

Kemiska egenskaper:

—   Högsta proteinhalt: 20–24 %.

—   Råfett: 1,0–2,5 %.

—   Råfiber: 3,3–4,8 %.

—   Aska: 3,8–4,4 %.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

För att säkerställa högsta möjliga produktkvalitet måste alla steg i produktionsprocessen för ”fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/”fasola z Doliny Dunajca” äga rum i det geografiska område som anges i punkt 4. Detta beror bland annat på att de särskilda naturförhållanden som råder i detta område är gynnsamma för odling av bönor. Dessutom grundas hela produktionsprocessen på traditionella metoder i denna region, och merparten av arbetet utförs manuellt. Följaktligen spelar de lokala producenternas färdigheter en stor roll.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

—

3.7   Särskilda regler för märkning

—

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det område där ”fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca” eller ”fasola z Doliny Dunajca” odlas omfattar 11 kommuner i Dunajecs floddal: Gródek nad Dunajcem (Nowosądecki-distriktet), Zakliczyn, Wojnicz, Wierzchosławice, Radłów, Wietrzychowice, Tarnów, Pleśna, Żabno (Tarnowski-distriktet), Czchów (Brzeski-distriktet) och Gręboszów (Dąbrowski-distriktet) i vojvodskapet Małopolskie.

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Dunajec-dalen, som fått sin form av floden Dunajec, har en varierande topografi. Områdets höjd över havet minskar gradvis från Gródek nad Dunajcem till Wietrzychowice, som är den lägst belägna kommunen i Dunajec-dalen. Landskapets huvudsakliga mittlinje utgörs av en bred dal med terrasser, som sträcker sig från sydväst till nordost. Den slingrande Dunajec-floden är mellan 50 och 150 meter bred, delvis reglerad och invallad. Längs sidorna reser sig bergsformationer på vilka det finns en tydlig flodslätt som tar upp merparten av dalgången. Arktiska luftmassor strömmar söderut genom dalen och varma luftmassor strömmar norrut. Dalen nås också av fönvindar. Under våren och hösten begränsar morgondimma plötsliga temperatursvängningar mellan dag och natt. Dunajec–dalens karakteristiska form ger dessutom upphov till en tillströmning av varma luftmassor på våren och sommaren.

De områden där ”fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/”fasola z Doliny Dunajca” odlas ligger på relativt låg höjd, vilket skyddar fälten från vinden. De alluviala lerjordarna där odlingarna ligger är mycket gynnsamma för denna sort, både i fråga om det tillgängliga innehållet av mineraler och pH-värdet, vilket även är fallet för mängden regn och regnmönstret under odlingsperioden. Magnesiuminnehållet i jordarten på gårdarna i Dunajec–dalen är mycket högt (12,2–15 mg per 100 g jord).

Tarnów-området, som ligger mitt i Dunajec-dalen, är en av de varmaste platserna i Polen. De datum då dygnsmedeltemperaturen når de definierade gränsvärdena för temperaturen, dvs. > 0, > 5, > 10 och > 15 °C, infaller flera till över ett dussin dagar tidigare än i andra regioner i Polen, vilket är mycket fördelaktigt för odlingsförhållandena i Dunajec-dalen. Dessutom är medelvärdet av temperaturen över en flerårsperiod 0,8 °C högre i Tarnów än i Kraków, som ligger omkring 90 km bort.

5.1.1   Mänskliga faktorer

De färdigheter som är oumbärliga för en lämplig odling och skörd av bönor med de rätta egenskaperna har utvecklats till perfektion under flera generationer av de jordbrukare som odlar ”fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/”fasola z Doliny Dunajca”. Följande färdigheter är särskilt betydelsefulla: reproduktion av frön på jordbrukarnas egen gård, val av bästa tidpunkt för sådd för att förhindra förluster på grund av frost, jordberedning för sådd, placering av ett korrekt antal frön (3–5) i varje enskilt hål i jorden, val av korrekta stödpinnar och metoder för att få bönorna att slingra sig runt dem, samt val av bästa tidpunkt för att skära ner plantan så att bönorna hinner torka före den första frosten. Endast en skicklig hantering av hela produktionsprocessen kan säkerställa en god och balanserad bönskörd med frön av hög kvalitet. Odling av bönor grundas främst på manuellt arbete och kräver stor noggrannhet och hängivenhet samt att varje produktionsmoment utförs vid rätt tidpunkt beroende på väderförhållandena under året i fråga.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

”Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/”fasola z Doliny Dunajca” kännetecknas av följande unika egenskaper:

—   Magnesiumhalt (Mg): i genomsnitt 80 mg/kg högre än för bönor som inte kommer från det geografiska område som anges i punkt 4.

—   Vattenhalt: högst 18 %.

—   Söt smak: bekräftad genom sensorisk bedömning i laboratorium.

—   Struktur och konsistens: delikat, med en konsistens som smälter i munnen och mycket liten mjölighet.

—   Skalets tjocklek: bedömt som tunt genom sensorisk bedömning i laboratorium.

—   Skalets mjukhet: bedömt som mjukt genom sensorisk bedömning i laboratorium.

—   Koktid: 10 minuter kortare än för bönor som inte kommer från det geografiska område som anges i punkt 4.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

”Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/”fasola z Doliny Dunajca” är en produkt som uteslutande har uppstått till följd av en rad särskilda naturliga faktorer (dvs. klimat och jordmån) i kombination med de lokala producenternas kunnande. Det är endast genom denna kombination som produktens unika kvalitet kan säkerställas.

Den höga magnesiumhalten (Mg) i jorden i det område där ”fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/”fasola z Doliny Dunajca” odlas ökar halten av magnesium i fröna vilket, när fröna skördas vid rätt tidpunkt, bidrar till att ge produkten dess karakteristiskt söta smak.

Den bördiga alluviala lerjoden och klimatet i Dunajec-dalen är gynnsamma för bönan och skapar mycket goda förhållanden för bönans tillväxt och utveckling. Lufttemperaturintervallet och mängden regn och regnmönstret under odlingsperioden är mycket gynnsamma för utvecklingen hos ”fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/”fasola z Doliny Dunajca” och för en god avkastning. Det nödvändiga sambandet mellan dessa geografiska förhållanden och det kunnande som krävs för att välja bästa tidpunkt för sådd, bereda jorden för sådd, placera ett korrekt antal frön i varje enskilt hål i jorden samt välja bästa tidpunkt för att skära ner plantan säkerställer en riklig skörd av stora bönor. Valet av bästa tidpunkt för att skära ner plantorna och för den tid de ska ligga ute i det fria, i kombination med de gynnsamma atmosfäriska förhållandena i området, ger frön med lägre vattenhalt och tunnare skal som täcker grodden än Phaseolus multiflorus som inte kommer från Dunajec-dalen. Manuell sortering av fröna gör det möjligt att uppfylla stränga kvalitetsstandarder för fröna från ”fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/”fasola z Doliny Dunajca”.

Att låta fröna torka naturligt utan att tvinga fram eller påskynda processen leder till en jämn minskning av utrymmet mellan cellen och väggen utan att cellväggen degraderar. Denna behandling säkerställer den korta koktiden för ”fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca”/”fasola z Doliny Dunajca”, bönans delikata struktur och konsistens samt ett mycket tunt skal som skyddar grodden jämfört med Phaseolus multiflorus-frön som inte kommer från det geografiska område som anges i punkt 4.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (4))

http://www.minrol.gov.pl/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne/OGLOSZENIE-MINISTRA-ROLNICTWA-I-ROZWOJU-WSI-z-dnia-25-pazdziernika-2013-roku2

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3)  Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(4)  Se fotnot 3.

---