# Euroopa Liidu L 283/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 283 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide27. september 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 283

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide27. september 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teade bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokolli jõustumise kohta | 1 |
| | * | Teade, milles käsitletakse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokolli jõustumist Euroopa Liidus | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1012/2014, 25. september 2014, millega kohandatakse määrust (EÜ) nr 1340/2008 teatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga | 2 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1013/2014, 26. september 2014, millega rakendatakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias | 9 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1014/2014, 22. juuli 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014 (Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011) seoses Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist rahastatavate toimingute suhtes kohaldatava ühise seire- ja hindamissüsteemi sisu ja struktuuriga | 11 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1015/2014, 22. juuli 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 II ja III lisa üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 154/2013 kehtetuks tunnistamise kohta | 20 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1016/2014, 22. juuli 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) II lisa | 23 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1017/2014, 24. september 2014, millega Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kalju-tömppeakala püük VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes | 25 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1018/2014, 24. september 2014, millega Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süsisaba püük V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes | 27 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1019/2014, 25. september 2014, millega Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse besuugo püük VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1020/2014, 25. september 2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Българско розово масло (Bulgarsko rozovo maslo) (KGT)] | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1021/2014, 26. september 2014, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I lisa (
  1
  ) | 32 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1022/2014, 26. september 2014, millega muudetakse 220. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 40 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1023/2014, 26. september 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 42 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1024/2014, 26. september 2014, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 891/2009 ja rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 kohaselt suhkrusektoris avatud tariifikvootide raames ajavahemikul 8. kuni 14. septembrini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud koguste suhtes, ja peatatakse kõnealuste litsentside taotluste esitamine | 44 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/675/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 25. september 2014, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa muutmisega | 47 |
| | | 2014/676/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 25. september 2014, Regioonide Komitee Tšehhi asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 56 |
| | | 2014/677/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 25. september 2014, Regioonide Komitee ühe Madalmaade liikme ja nelja Madalmaade asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 57 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus 2014/678/ÜVJP, 26. september 2014, millega rakendatakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid | 59 |
| | | 2014/679/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 25. september 2014, millega muudetakse rakendusotsust 2012/270/EL selle kohaldamisaja osas ja seoses piiritletud aladelt pärinevate kartulimugulate veoga pakendamiskohta, tõkestamaks organismide Epitrix cucumeris (Harris), Epitrix similaris (Gentner), Epitrix subcrinita (Lec.) ja Epitrix tuberis (Gentner) levikut liidus
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 6731 all) | 61 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teade bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokolli jõustumise kohta

1

*

Teade, milles käsitletakse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokolli jõustumist Euroopa Liidus

1

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1012/2014, 25. september 2014, millega kohandatakse määrust (EÜ) nr 1340/2008 teatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga

2

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1013/2014, 26. september 2014, millega rakendatakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

9

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1014/2014, 22. juuli 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014 (Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011) seoses Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist rahastatavate toimingute suhtes kohaldatava ühise seire- ja hindamissüsteemi sisu ja struktuuriga

11

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1015/2014, 22. juuli 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 II ja III lisa üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 154/2013 kehtetuks tunnistamise kohta

20

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1016/2014, 22. juuli 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) II lisa

23

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1017/2014, 24. september 2014, millega Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kalju-tömppeakala püük VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

25

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1018/2014, 24. september 2014, millega Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süsisaba püük V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

27

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1019/2014, 25. september 2014, millega Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse besuugo püük VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

29

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1020/2014, 25. september 2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Българско розово масло (Bulgarsko rozovo maslo) (KGT)]

31

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1021/2014, 26. september 2014, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I lisa (
  1
  )

1

32

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1022/2014, 26. september 2014, millega muudetakse 220. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

40

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1023/2014, 26. september 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

42

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1024/2014, 26. september 2014, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 891/2009 ja rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 kohaselt suhkrusektoris avatud tariifikvootide raames ajavahemikul 8. kuni 14. septembrini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud koguste suhtes, ja peatatakse kõnealuste litsentside taotluste esitamine

44

OTSUSED

2014/675/EL

*

Nõukogu otsus, 25. september 2014, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa muutmisega

47

2014/676/EL

*

Nõukogu otsus, 25. september 2014, Regioonide Komitee Tšehhi asendusliikme ametisse nimetamise kohta

56

2014/677/EL

*

Nõukogu otsus, 25. september 2014, Regioonide Komitee ühe Madalmaade liikme ja nelja Madalmaade asendusliikme ametisse nimetamise kohta

57

*

Nõukogu rakendusotsus 2014/678/ÜVJP, 26. september 2014, millega rakendatakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid

59

2014/679/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 25. september 2014, millega muudetakse rakendusotsust 2012/270/EL selle kohaldamisaja osas ja seoses piiritletud aladelt pärinevate kartulimugulate veoga pakendamiskohta, tõkestamaks organismide Epitrix cucumeris (Harris), Epitrix similaris (Gentner), Epitrix subcrinita (Lec.) ja Epitrix tuberis (Gentner) levikut liidus
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 6731 all)

Epitrix cucumeris

Epitrix similaris

Epitrix subcrinita

Epitrix tuberis

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 6731 all)

61

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/89/EL (millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik) parandused ( ELT L 257, 28.8.2014 ) | 65 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/89/EL (millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik) parandused ( ELT L 257, 28.8.2014 )

( ELT L 257, 28.8.2014 )

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/1

---

Teade bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokolli jõustumise kohta

Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokoll (1), mis võeti vastu 29. oktoobril 2010, jõustub 12. oktoobril 2014 vastavalt nimetatud protokolli artikli 33 lõikele 1.

---

(1)  ELT L 150, 20.5.2014, lk 234.

---

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/1

---

Teade, milles käsitletakse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokolli jõustumist Euroopa Liidus

Euroopa Liit kiitis bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokolli heaks 16. mail 2014 (1).

Vastavalt Nagoya protokolli artikli 33 lõikele 1 jõustub protokoll üheksakümnendal päeval pärast seda, kui antakse hoiule viiekümnes ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskiri. Viiekümnes ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskiri anti hoiule 14. juulil 2014. Seega jõustub protokoll Euroopa Liidu suhtes 12. oktoobril 2014.

---

(1)  ELT L 150, 20.5.2014, lk 231.

---

MÄÄRUSED

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/2

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1012/2014,

25. september 2014,

millega kohandatakse määrust (EÜ) nr 1340/2008 teatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti selle artiklit 50,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Horvaatia ühinemisakti artiklis 50 on sätestatud, et kui institutsioonide akte, mis on vastu võetud enne ühinemist, on vaja seoses ühinemisega kohandada ning kui neid vajalikke kohandusi ei ole ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab nõukogu vastu vajalikud õigusaktid, kui originaalakti ei võtnud vastu komisjon. |
| --- | --- |

(1)

Horvaatia ühinemisakti artiklis 50 on sätestatud, et kui institutsioonide akte, mis on vastu võetud enne ühinemist, on vaja seoses ühinemisega kohandada ning kui neid vajalikke kohandusi ei ole ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab nõukogu vastu vajalikud õigusaktid, kui originaalakti ei võtnud vastu komisjon.

| (2) | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1340/2008 (1) võeti vastu enne Horvaatia ühinemist ning seda on ühinemise tõttu vaja kohandada ning sellist kohandamist ei ole ette nähtud Horvaatia ühinemislepingus ega selle lisades. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1340/2008 (1) võeti vastu enne Horvaatia ühinemist ning seda on ühinemise tõttu vaja kohandada ning sellist kohandamist ei ole ette nähtud Horvaatia ühinemislepingus ega selle lisades.

| (3) | Seetõttu on kohane määrusesse lisada kahetäheline lühend HR, millega määratletakse Horvaatiat sihtliikmesriigina ühtsustatud seerianumbris, mis märgitakse igal ekspordilitsentsil või samaväärsel dokumendil, ning lisatakse Horvaatia riikliku asutuse nimi ja kontaktandmed nende pädevate riiklike asutuste nimekirja, kes vastutavad määruse (EÜ) nr 1340/2008 rakendamise eest. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on kohane määrusesse lisada kahetäheline lühend HR, millega määratletakse Horvaatiat sihtliikmesriigina ühtsustatud seerianumbris, mis märgitakse igal ekspordilitsentsil või samaväärsel dokumendil, ning lisatakse Horvaatia riikliku asutuse nimi ja kontaktandmed nende pädevate riiklike asutuste nimekirja, kes vastutavad määruse (EÜ) nr 1340/2008 rakendamise eest.

| (4) | Selleks et määruse (EÜ) nr 1340/2008 kohaselt toimuvat terasetoodetega kauplemist ei kahjustataks, on vaja käesolevat määrust kohaldada tagasiulatuvalt. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et määruse (EÜ) nr 1340/2008 kohaselt toimuvat terasetoodetega kauplemist ei kahjustataks, on vaja käesolevat määrust kohaldada tagasiulatuvalt.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1340/2008 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1340/2008 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1340/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 9 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Seerianumber koosneb järgmistest elementidest:






  — | kaks tähte eksportiva riigi tähistamiseks järgmiselt:
  KZ = Kasahstani Vabariik; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 9 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Seerianumber koosneb järgmistest elementidest:

—

kaks tähte eksportiva riigi tähistamiseks järgmiselt:

KZ = Kasahstani Vabariik;

| — | kaks tähte sihtliikmesriigi tähistamiseks järgmiselt:






  — | BE = Belgia |
| --- | --- | --- |

—

kaks tähte sihtliikmesriigi tähistamiseks järgmiselt:

—

BE = Belgia

| — | BG = Bulgaaria |
| --- | --- |

—

BG = Bulgaaria

| — | CZ = Tšehhi Vabariik |
| --- | --- |

—

CZ = Tšehhi Vabariik

| — | DK = Taani |
| --- | --- |

—

DK = Taani

| — | DE = Saksamaa |
| --- | --- |

—

DE = Saksamaa

| — | EE = Eesti |
| --- | --- |

—

EE = Eesti

| — | IE = Iirimaa |
| --- | --- |

—

IE = Iirimaa

| — | GR = Kreeka |
| --- | --- |

—

GR = Kreeka

| — | ES = Hispaania |
| --- | --- |

—

ES = Hispaania

| — | FR = Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

FR = Prantsusmaa

| — | HR = Horvaatia |
| --- | --- |

—

HR = Horvaatia

| — | IT = Itaalia |
| --- | --- |

—

IT = Itaalia

| — | CY = Küpros |
| --- | --- |

—

CY = Küpros

| — | LV = Läti |
| --- | --- |

—

LV = Läti

| — | LT = Leedu |
| --- | --- |

—

LT = Leedu

| — | LU = Luksemburg |
| --- | --- |

—

LU = Luksemburg

| — | HU = Ungari |
| --- | --- |

—

HU = Ungari

| — | MT = Malta |
| --- | --- |

—

MT = Malta

| — | NL = Madalmaad |
| --- | --- |

—

NL = Madalmaad

| — | AT = Austria |
| --- | --- |

—

AT = Austria

| — | PL = Poola |
| --- | --- |

—

PL = Poola

| — | PT = Portugal |
| --- | --- |

—

PT = Portugal

| — | RO = Rumeenia |
| --- | --- |

—

RO = Rumeenia

| — | SI = Sloveenia |
| --- | --- |

—

SI = Sloveenia

| — | SK = Slovakkia |
| --- | --- |

—

SK = Slovakkia

| — | FI = Soome |
| --- | --- |

—

FI = Soome

| — | SE = Rootsi |
| --- | --- |

—

SE = Rootsi

| — | GB = Ühendkuningriik, |
| --- | --- |

—

GB = Ühendkuningriik,

| — | ühekohaline number koguselise piirnormi aasta tähistamiseks, vastavalt aastaarvu viimasele numbrile, nt 9 tähendab 2009; |
| --- | --- |

—

ühekohaline number koguselise piirnormi aasta tähistamiseks, vastavalt aastaarvu viimasele numbrile, nt 9 tähendab 2009;

| — | kahekohaline numberdokumendi välja andnud ekspordiriigi ametiasutuse tähistamiseks; |
| --- | --- |

—

kahekohaline numberdokumendi välja andnud ekspordiriigi ametiasutuse tähistamiseks;

| — | viiekohaline number 00001st 99999ni konkreetse sihtliikmesriigi tähistamiseks.” |
| --- | --- |

—

viiekohaline number 00001st 99999ni konkreetse sihtliikmesriigi tähistamiseks.”

| 2) | Määruse (EÜ) nr 1340/2008 IV lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga. |
| --- | --- |

2)

Määruse (EÜ) nr 1340/2008 IV lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. september 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

F. GUIDI

---

(1)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1340/2008 teatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel (ELT L 348, 24.12.2008, lk 1).

1

---

LISA

„IV LISA

СПИСЪК НА КОМПЕТЕНТНИТЕ НАЦИОНАЛНИ ОРГАНИ

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

POPIS NADLEŽNIH NACIONALNIH TIJELA

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TAL-AWTORITAJIET NAZZJONALI KOMPETENTI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

WYKAZ WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE COMPETENTE

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

BELGIQUE/BELGIË

| Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie |
| --- |
| Direction générale du potentiel économique |
| Service des licences |
| Rue de Louvain 44 |
| B-1000 Bruxelles |
| Faks (32–2) 277 50 63 |

Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie

Direction générale du potentiel économique

Service des licences

Rue de Louvain 44

B-1000 Bruxelles

Faks (32–2) 277 50 63

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, |
| --- |
| Middenstand & Energie |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Leuvenseweg 44 |
| B-1000 Brussel |
| Faks (32–2) 277 50 63 |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO,

Middenstand & Energie

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Leuvenseweg 44

B-1000 Brussel

Faks (32–2) 277 50 63

DANMARK

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Faks (45) 35 46 60 01 |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Faks (45) 35 46 60 01

DEUTSCHLAND

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, |
| --- |
| (BAFA) |
| Frankfurter Straße 29–35 |
| D-65760 Eschborn 1 |
| Faks (49) 6196 90 88 00 |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle,

(BAFA)

Frankfurter Straße 29–35

D-65760 Eschborn 1

Faks (49) 6196 90 88 00

БЪЛГАРИЯ

| Министерство на икономиката и енергетиката |
| --- |
| дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол” |
| ул. „Славянска” No 8 |
| 1052 София |
| Факс: (359–2) 981 50 41 |
| Faks (359–2) 980 47 10 |

Министерство на икономиката и енергетиката

дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол”

ул. „Славянска” No 8

1052 София

Факс: (359–2) 981 50 41

Faks (359–2) 980 47 10

ČESKÁ REPUBLIKA

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |
| Faks (420) 224 21 21 33 |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

Faks (420) 224 21 21 33

FRANCE

| Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie |
| --- |
| Direction générale des entreprises |
| Sous-direction des biens de consommation |
| Bureau textile-importations |
| Le Bervil |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Faks (33) 153 44 91 81 |

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

Direction générale des entreprises

Sous-direction des biens de consommation

Bureau textile-importations

Le Bervil

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Faks (33) 153 44 91 81

REPUBLIKA HRVATSKA

| Ministarstvo vanjskih i europskih poslova |
| --- |
| Trg N. Š. Zrinskog 7–8, |
| 10000 Zagreb |
| Tel: (385) 1 6444626 |
| Faks (385) 1 6444601 |

Ministarstvo vanjskih i europskih poslova

Trg N. Š. Zrinskog 7–8,

10000 Zagreb

Tel: (385) 1 6444626

Faks (385) 1 6444601

ITALIA

| Ministero dello Sviluppo Economico |
| --- |
| Direzione Generale per la Politica Commerciale |
| DIV. III |
| Viale America, 341 |
| I-00144 Roma |
| Tel (39) 06 59 64 24 71/59 64 22 79 |
| Faks (39) 06 59 93 22 35/59 93 26 36 |
| E-post: polcom3@mincomes.it |

Ministero dello Sviluppo Economico

Direzione Generale per la Politica Commerciale

DIV. III

Viale America, 341

I-00144 Roma

Tel (39) 06 59 64 24 71/59 64 22 79

Faks (39) 06 59 93 22 35/59 93 26 36

E-post: polcom3@mincomes.it

EESTI

| Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- |
| Harju 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Faks: +372 631 3660 |

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

EE-15072 Tallinn

Faks: +372 631 3660

IRELAND

| Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- |
| Import/Export Licensing, Block C |
| Earlsfort Centre |
| Hatch Street |
| IE-Dublin 2 |
| Faks +353–1-631 25 62 |

Department of Enterprise, Trade and Employment

Import/Export Licensing, Block C

Earlsfort Centre

Hatch Street

IE-Dublin 2

Faks +353–1-631 25 62

ΕΛΛΑΔΑ

| Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, |
| Εμπορικής Άμυνας |
| Κορνάρου 1 |
| GR-105 63 Αθήνα |
| Φαξ (30–210) 328 60 94 |

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών,

Εμπορικής Άμυνας

Κορνάρου 1

GR-105 63 Αθήνα

Φαξ (30–210) 328 60 94

ESPAÑA

| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales |
| Paseo de la Castellana 162 |
| E-28046 Madrid |
| Faks +34–91 349 38 31 |

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales

Paseo de la Castellana 162

E-28046 Madrid

Faks +34–91 349 38 31

ΚΥΠΡΟΣ

| Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής |
| Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6 |
| CY-1421 Λευκωσία |
| Φαξ (357) 22 37 51 20 |

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6

CY-1421 Λευκωσία

Φαξ (357) 22 37 51 20

LATVIJA

| Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 55 |
| LV-1519 Rīga |
| Fakss: +371–728 08 82 |

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

LV-1519 Rīga

Fakss: +371–728 08 82

LIETUVA

| Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- |
| Prekybos departamentas |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Faks. +370–5-26 23 974 |

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Prekybos departamentas

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

Faks. +370–5-26 23 974

LUXEMBOURG

| Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Faks (352) 46 61 38 |

Ministère de l'économie et du commerce extérieur

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Faks (352) 46 61 38

MAGYARORSZÁG

| Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| HU-1024 Budapest |
| Faks (36–1) 336 73 02 |

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

HU-1024 Budapest

Faks (36–1) 336 73 02

MALTA

| Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| MT-Valletta CMR02 |
| Faks (356) 25 69 02 99 |

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

MT-Valletta CMR02

Faks (356) 25 69 02 99

NEDERLAND

| Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer |
| --- |
| Postbus 30003, Engelse Kamp 2 |
| NL-9700 RD Groningen |
| Faks (31–50) 523 23 41 |

Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

Postbus 30003, Engelse Kamp 2

NL-9700 RD Groningen

Faks (31–50) 523 23 41

ÖSTERREICH

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Außenwirtschaftsadministration |
| Abteilung C2/2 |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |
| Faks (43–1) 7 11 00/83 86 |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Außenwirtschaftsadministration

Abteilung C2/2

Stubenring 1

A-1011 Wien

Faks (43–1) 7 11 00/83 86

ROMÂNIA

| Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale |
| --- |
| Direcția Generală Politici Comerciale |
| Str. Ion Câmpineanu, nr. 16 |
| București, sector 1 |
| Cod poștal 010036 |
| Tel (40–21) 315 00 81 |
| Faks (40–21) 315 04 54 |
| e-post: clc@dce.gov.ro |

Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale

Direcția Generală Politici Comerciale

Str. Ion Câmpineanu, nr. 16

București, sector 1

Cod poștal 010036

Tel (40–21) 315 00 81

Faks (40–21) 315 04 54

e-post: clc@dce.gov.ro

SLOVENIJA

| Ministrstvo za finance |
| --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Carinski urad Jesenice |
| Spodnji plavž 6C |
| SI-4270 Jesenice |
| Faks (386–4) 297 44 72 |

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Carinski urad Jesenice

Spodnji plavž 6C

SI-4270 Jesenice

Faks (386–4) 297 44 72

SLOVENSKO

| Odbor obchodnej politiky |
| --- |
| Ministerstvo hospodárstva |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Slovenská republika |
| Faks (421–2) 48 54 31 16 |

Odbor obchodnej politiky

Ministerstvo hospodárstva

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Slovenská republika

Faks (421–2) 48 54 31 16

SUOMI/FINLAND

| Tullihallitus |
| --- |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |
| Faksi +358–20-492 28 52 |
| Tullstyrelsen |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |
| Faks +358–20-492 28 52 |

Tullihallitus

PL 512

FI-00101 Helsinki

Faksi +358–20-492 28 52

Tullstyrelsen

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Faks +358–20-492 28 52

POLSKA

| Ministerstwo Gospodarki |
| --- |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00–507 Warszawa |
| Polska |
| Faks (48–22) 693 40 21/693 40 22 |

Ministerstwo Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

00–507 Warszawa

Polska

Faks (48–22) 693 40 21/693 40 22

PORTUGAL

| Ministério das Finanças e da Administração Pública |
| --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos |
| Especiais sobre o Consumo |
| Rua da Alfândega, n.o 5, r/c |
| P-1149-006 Lisboa |
| Faks (+ 351) 218 81 39 90 |

Ministério das Finanças e da Administração Pública

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos

Especiais sobre o Consumo

Rua da Alfândega, n.o 5, r/c

P-1149-006 Lisboa

Faks (+ 351) 218 81 39 90

SVERIGE

| Kommerskollegium |
| --- |
| Box 6803 |
| S-113 86 Stockholm |
| Faks (46–8) 30 67 59 |

Kommerskollegium

Box 6803

S-113 86 Stockholm

Faks (46–8) 30 67 59

UNITED KINGDOM

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Import Licensing Branch |
| Queensway House — West Precinct |
| Billingham |
| UK-TS23 2NF |
| Faks (44-1642) 36 42 69” |

Department of Trade and Industry

Import Licensing Branch

Queensway House — West Precinct

Billingham

UK-TS23 2NF

Faks (44-1642) 36 42 69”

---

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/9

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1013/2014,

26. september 2014,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 442/2011, (1) eriti selle artikli 32 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2012 vastu määruse (EL) nr 36/2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2012 vastu määruse (EL) nr 36/2012.

| (2) | Euroopa Liidu Kohus tühistas oma 16. juuli 2014. aasta otsusega kohtuasjas T-572/11 nõukogu otsuse lisada Samir Hassan määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu Kohus tühistas oma 16. juuli 2014. aasta otsusega kohtuasjas T-572/11 nõukogu otsuse lisada Samir Hassan määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (3) | Samir Hassan tuleks uue põhjenduse alusel uuesti lisada määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Samir Hassan tuleks uue põhjenduse alusel uuesti lisada määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (4) | Lisaks tuleks määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud loetelus ajakohastada kahe üksusega seotud teavet. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks tuleks määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud loetelus ajakohastada kahe üksusega seotud teavet.

| (5) | Määrust (EL) nr 36/2012 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EL) nr 36/2012 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESEOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 36/2012 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. september 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GOZI

---

(1)  ELT L 16, 19.1.2012, lk 1.

1

---

LISA

| 1. | Järgmine isik lisatakse määruse (EL) nr 36/2012 II lisa A osas esitatud füüsiliste ja juriidiliste isikute loetellu. | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „48. | Samir (

  ) Hassan (

  ) | | Samir Hassan on silmapaistev ettevõtja, on lähedane sellistele Süüria režiimi võtmefiguuridele nagu Rami Makhlouf ja Issam Anbouba. Ta on alates 2014. aasta märtsist olnud kahepoolsete ärinõukogude Venemaa suhete aseesimees, millisele ametikohale nimetas ta majandusminister Khodr Orfali. Lisaks toetab ta sularahaannetuste abil režiimi sõjategevust. Seetõttu on Samir Hassani näol tegemist isikuga, kes toetab Süüria režiimi ja saab sellest kasu. | 27.9.2014” |

1.

Järgmine isik lisatakse määruse (EL) nr 36/2012 II lisa A osas esitatud füüsiliste ja juriidiliste isikute loetellu.

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

„48.

Image

Image

Samir Hassan on silmapaistev ettevõtja, on lähedane sellistele Süüria režiimi võtmefiguuridele nagu Rami Makhlouf ja Issam Anbouba. Ta on alates 2014. aasta märtsist olnud kahepoolsete ärinõukogude Venemaa suhete aseesimees, millisele ametikohale nimetas ta majandusminister Khodr Orfali. Lisaks toetab ta sularahaannetuste abil režiimi sõjategevust. Seetõttu on Samir Hassani näol tegemist isikuga, kes toetab Süüria režiimi ja saab sellest kasu.

27.9.2014”

| 2. | Allpool loetletud üksusi käsitlevad kanded, mis on esitatud määruse (EL) nr 36/2012 II lisa B osas, asendatakse järgmiste kannetega. | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „54. | Overseas Petroleum Trading
  (teiste nimedega „Overseas Petroleum Trading SAL (Off-Shore)”
  ja „Overseas Petroleum Company”). | Dunant Street, Snoubra Sector, Beirut, Lebanon. | Toetab Süüria režiimi ja saab sellest kasu, korraldades Süüria režiimile varjatud naftatarneid. | 23.7.2014 |
| 55. | Tri-Ocean Trading, teise nimega Tri-Ocean Energy | 35b Saray El Maadi Tower, Corniche El Nile, Cairo, Egypt, Postal Code 11431 P.O. Box: 1313 Maadi | Toetab Süüria režiimi ja saab sellest kasu, korraldades Süüria režiimile varjatud naftatarneid. | 23.7.2014” |

2.

Allpool loetletud üksusi käsitlevad kanded, mis on esitatud määruse (EL) nr 36/2012 II lisa B osas, asendatakse järgmiste kannetega.

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

„54.

Overseas Petroleum Trading

(teiste nimedega „Overseas Petroleum Trading SAL (Off-Shore)”

ja „Overseas Petroleum Company”).

Dunant Street, Snoubra Sector, Beirut, Lebanon.

Toetab Süüria režiimi ja saab sellest kasu, korraldades Süüria režiimile varjatud naftatarneid.

23.7.2014

55.

Tri-Ocean Trading, teise nimega Tri-Ocean Energy

35b Saray El Maadi Tower, Corniche El Nile, Cairo, Egypt, Postal Code 11431 P.O. Box: 1313 Maadi

Toetab Süüria režiimi ja saab sellest kasu, korraldades Süüria režiimile varjatud naftatarneid.

23.7.2014”

---

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/11

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1014/2014,

22. juuli 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014 (Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011) seoses Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist rahastatavate toimingute suhtes kohaldatava ühise seire- ja hindamissüsteemi sisu ja struktuuriga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1255/2011, (1) eriti selle artikli 107 lõiget 1 koostoimes artikli 109 lõikega 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 508/2014 artiklis 107 on sätestatud ühise seire- ja hindamissüsteemi kehtestamine, et hinnata Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (edaspidi „EMKF”) toimimist. See süsteem peaks eelkõige aitama esile tuua ühise kalanduspoliitika ja ELi integreeritud merenduspoliitika raames tehtud edusamme ja saavutusi, hinnata EMKFi toimingute tulemuslikkust, tõhusust ja asjakohasust, muuta ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika toetus sihipärasemaks, toetada seire ja hindamisega seotud ühiseid õppeprotsesse ning anda EMKFi meetmetele usaldusväärne ja tõenditel põhinev hinnang, millele saab tugineda otsustusprotsessis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 508/2014 artiklis 107 on sätestatud ühise seire- ja hindamissüsteemi kehtestamine, et hinnata Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (edaspidi „EMKF”) toimimist. See süsteem peaks eelkõige aitama esile tuua ühise kalanduspoliitika ja ELi integreeritud merenduspoliitika raames tehtud edusamme ja saavutusi, hinnata EMKFi toimingute tulemuslikkust, tõhusust ja asjakohasust, muuta ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika toetus sihipärasemaks, toetada seire ja hindamisega seotud ühiseid õppeprotsesse ning anda EMKFi meetmetele usaldusväärne ja tõenditel põhinev hinnang, millele saab tugineda otsustusprotsessis.

| (2) | Seire- ja hindamissüsteemi sisu ja struktuur tuleks kindlaks määrata selleks, et tagada piisavate ja asjakohaste hindamistoimingute rakendamine. Seepärast on vaja kindlaks määrata ühiste näitajate loetelu, mida liikmesriigid kasutavad selleks, et andmeid oleks võimalik koondada ELi tasandil ja et komisjon saaks mõõta EMKFi tulemuslikkust seoses määruses (EL) nr 508/2014 sätestatud poliitiliste eesmärkidega. |
| --- | --- |

(2)

Seire- ja hindamissüsteemi sisu ja struktuur tuleks kindlaks määrata selleks, et tagada piisavate ja asjakohaste hindamistoimingute rakendamine. Seepärast on vaja kindlaks määrata ühiste näitajate loetelu, mida liikmesriigid kasutavad selleks, et andmeid oleks võimalik koondada ELi tasandil ja et komisjon saaks mõõta EMKFi tulemuslikkust seoses määruses (EL) nr 508/2014 sätestatud poliitiliste eesmärkidega.

| (3) | Vastavalt määruse (EL) nr 508/2014 artiklile 109 peab ühiseid näitajaid olema võimalik kohaldada kõikide programmide suhtes ning need peavad olema seotud esialgse olukorra ning rakenduskava eelarve täitmise, väljundite ja tulemustega. Kõnealuseid ühiseid näitajaid kasutatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (2) artikli 21 lõikes 1 osutatud tulemuslikkuse analüüsi koostamisel. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) nr 508/2014 artiklile 109 peab ühiseid näitajaid olema võimalik kohaldada kõikide programmide suhtes ning need peavad olema seotud esialgse olukorra ning rakenduskava eelarve täitmise, väljundite ja tulemustega. Kõnealuseid ühiseid näitajaid kasutatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (2) artikli 21 lõikes 1 osutatud tulemuslikkuse analüüsi koostamisel.

| (4) | Ühised näitajad peaksid olema kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikes 4 sätestatud programmiprioriteete kajastavate näitajatega, mille hulka kuuluvad eraldatud kuludega seotud näitajad, toetatud toimingutega seotud väljundnäitajad ja asjaomase prioriteediga seotud tulemusnäitajad. Kõnealused näitajad peaksid hõlmama ka programmi rakendamise eelset esialgset olukorda kajastavaid taustnäitajaid. |
| --- | --- |

(4)

Ühised näitajad peaksid olema kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikes 4 sätestatud programmiprioriteete kajastavate näitajatega, mille hulka kuuluvad eraldatud kuludega seotud näitajad, toetatud toimingutega seotud väljundnäitajad ja asjaomase prioriteediga seotud tulemusnäitajad. Kõnealused näitajad peaksid hõlmama ka programmi rakendamise eelset esialgset olukorda kajastavaid taustnäitajaid.

| (5) | Määruse (EL) nr 508/2014 artikli 107 lõikes 2 osutatud näitajad on seotud programmi mõjuga liidu iga prioriteedi tasandil ega ole käesoleva määrusega hõlmatud. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 508/2014 artikli 107 lõikes 2 osutatud näitajad on seotud programmi mõjuga liidu iga prioriteedi tasandil ega ole käesoleva määrusega hõlmatud.

| (6) | Selleks et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(6)

Selleks et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Seire- ja hindamissüsteemi sisu ja struktuur

1.   Määruse (EL) nr 508/2014 artiklis 107 sätestatud ühine seire- ja hindamissüsteem koosneb järgmistest elementidest:

| a) | tegevusloogika, milles on näidatud seosed prioriteetide, sihtvaldkondade ja meetmete vahel, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 508/2014 artikli 18 lõike 1 punktis a ja artiklis 116; |
| --- | --- |

a)

tegevusloogika, milles on näidatud seosed prioriteetide, sihtvaldkondade ja meetmete vahel, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 508/2014 artikli 18 lõike 1 punktis a ja artiklis 116;

| b) | ühiste näitajate kogum, millele on osutatud määruse (EL) nr 508/2014 artiklis 109; |
| --- | --- |

b)

ühiste näitajate kogum, millele on osutatud määruse (EL) nr 508/2014 artiklis 109;

| c) | asjaomased kumulatiivsed andmed rahastamiseks valitud toimingute kohta, mis on sätestatud määruse (EL) nr 508/2014 artikli 97 lõike 1 punktis a; |
| --- | --- |

c)

asjaomased kumulatiivsed andmed rahastamiseks valitud toimingute kohta, mis on sätestatud määruse (EL) nr 508/2014 artikli 97 lõike 1 punktis a;

| d) | rakenduskava rakendamise aastaaruanne, mis on sätestatud määruse (EL) nr 508/2014 artiklis 114 koostoimes määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 50; |
| --- | --- |

d)

rakenduskava rakendamise aastaaruanne, mis on sätestatud määruse (EL) nr 508/2014 artiklis 114 koostoimes määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 50;

| e) | hindamiskava, mis on sätestatud määruse (EL) nr 508/2014 artiklis 115 koostoimes määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 56; |
| --- | --- |

e)

hindamiskava, mis on sätestatud määruse (EL) nr 508/2014 artiklis 115 koostoimes määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 56;

| f) | eel- ja järelhindamised ning kõik muud EMKFi programmiga seotud hindamised, mis on sätestatud määruse (EL) nr 508/2014 artiklites 115, 116 ja 117 koostoimes määruse (EL) nr 1303/2013 artiklitega 55, 56 ja 57. |
| --- | --- |

f)

eel- ja järelhindamised ning kõik muud EMKFi programmiga seotud hindamised, mis on sätestatud määruse (EL) nr 508/2014 artiklites 115, 116 ja 117 koostoimes määruse (EL) nr 1303/2013 artiklitega 55, 56 ja 57.

| g) | tulemuslikkuse analüüs, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 21 lõikes 1. |
| --- | --- |

g)

tulemuslikkuse analüüs, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 21 lõikes 1.

2.   Määruse (EL) nr 508/2014 artikli 97 lõike 1 punkti a ja artiklite 114–117 kohaldamisel koostoimes määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 21 lõikega 1 ja artiklitega 50, 55, 56 ja 57 peab korraldusasutus kõikide ühise seire- ja hindamissüsteemi eri elementide puhul kasutama määruse (EL) nr 508/2014 artiklis 109 osutatud ühiste näitajate loetelu.

Artikkel 2

Ühiste näitajate loetelu

Määruse (EL) nr 508/2014 artiklis 109 osutatud ühiste näitajate loetelu esitatakse käesoleva määruse lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 149, 20.5.2014, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

2

---

LISA

ÜHISED NÄITAJAD, MIDA TULEB KASUTADA ÜHISES SEIRE- JA HINDAMISSÜSTEEMIS

I.   TAUSTNÄITAJAD (1)

Liidu prioriteet 1 — keskkonnasäästliku, ressursitõhusa, uuendusliku, konkurentsivõimelise ja teadmistel põhineva kalanduse edendamine

| 1. | Kalalaevastik






  a) | laevade arv |
| --- | --- | --- |

1.

Kalalaevastik

a)

laevade arv

| b) | kW |
| --- | --- |

b)

kW

| c) | kogumahutavus (GT) |
| --- | --- |

c)

kogumahutavus (GT)

| 2. | Kogulisandväärtus täistööajale taandatud töötajate kohta (1) (tuhandetes eurodes täistööajale taandatud töötaja kohta) |
| --- | --- |

2.

Kogulisandväärtus täistööajale taandatud töötajate kohta (1) (tuhandetes eurodes täistööajale taandatud töötaja kohta)

| 3. | Netokasum (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |

3.

Netokasum (tuhandetes eurodes)

| 4. | Põhivara ja materiaalse põhivara tootlus (2) (%) |
| --- | --- |

4.

Põhivara ja materiaalse põhivara tootlus (2) (%)

| 5. | Bioloogilise säästlikkuse näitajad (3)







  a) | Säästva püügimäära näitaja |
| --- | --- | --- |

5.

Bioloogilise säästlikkuse näitajad (3)

a)

Säästva püügimäära näitaja

| b) | Ohustatud kalavarude näitaja |
| --- | --- |

b)

Ohustatud kalavarude näitaja

| 6. | Kütusetõhusus kalapüügil (kütuseliitrite arv lossitud tonni kohta) |
| --- | --- |

6.

Kütusetõhusus kalapüügil (kütuseliitrite arv lossitud tonni kohta)

| 7. | Ökosüsteemi näitajad, nagu on kindlaks määratud seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/56/EÜ (4) rakendamisega






  a) | Inimtegevusest oluliselt häiritud merepõhja ulatus seoses erinevat tüüpi substraatidega (%) (5) |
| --- | --- | --- |

7.

Ökosüsteemi näitajad, nagu on kindlaks määratud seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/56/EÜ (4) rakendamisega

a)

Inimtegevusest oluliselt häiritud merepõhja ulatus seoses erinevat tüüpi substraatidega (%) (5)

| b) | Vaalaliste juhupüügi määr püügipiirkondades (kaaspüük püügiühiku kohta) (6) |
| --- | --- |

b)

Vaalaliste juhupüügi määr püügipiirkondades (kaaspüük püügiühiku kohta) (6)

| 8. | Töötajate arv (täistööajale taandatud töötajad)






  a) | Töötajate arv (täistööajale taandatud töötajad) (naised ja mehed) |
| --- | --- | --- |

8.

Töötajate arv (täistööajale taandatud töötajad)

a)

Töötajate arv (täistööajale taandatud töötajad) (naised ja mehed)

| b) | Töötajate arv (täistööajale taandatud töötajad) (naised) |
| --- | --- |

b)

Töötajate arv (täistööajale taandatud töötajad) (naised)

| 9. | Tööga seotud vigastused ja õnnetused






  a) | Tööga seotud vigastuste ja õnnetuste arv |
| --- | --- | --- |

9.

Tööga seotud vigastused ja õnnetused

a)

Tööga seotud vigastuste ja õnnetuste arv

| b) | Protsent kõikidest kaluritest |
| --- | --- |

b)

Protsent kõikidest kaluritest

| 10. | Merekaitsealade pindala (7)







  a) | Linnukaitse direktiivi ja elupaikade direktiivi alusel määratud Natura 2000 alad (km2) |
| --- | --- | --- |

10.

Merekaitsealade pindala (7)

a)

Linnukaitse direktiivi ja elupaikade direktiivi alusel määratud Natura 2000 alad (km2)

| b) | Alad, kus kohaldatakse direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõike 4 kohaseid muid ruumilisi kaitsemeetmeid (km2) |
| --- | --- |

b)

Alad, kus kohaldatakse direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõike 4 kohaseid muid ruumilisi kaitsemeetmeid (km2)

Liidu prioriteet 2 — keskkonnasäästliku, ressursitõhusa, uuendusliku, konkurentsivõimelise ja teadmistel põhineva vesiviljeluse edendamine

| 1. | Vesiviljelustoodangu maht (tonnides) |
| --- | --- |

1.

Vesiviljelustoodangu maht (tonnides)

| 2. | Vesiviljelustoodangu väärtus (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |

2.

Vesiviljelustoodangu väärtus (tuhandetes eurodes)

| 3. | Netokasum (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |

3.

Netokasum (tuhandetes eurodes)

| 4. | Mahepõllumajandusliku vesiviljelustoodangu maht (tonnides) |
| --- | --- |

4.

Mahepõllumajandusliku vesiviljelustoodangu maht (tonnides)

| 5. | Taaskasutamisega tootmissüsteemide maht (tonnides) |
| --- | --- |

5.

Taaskasutamisega tootmissüsteemide maht (tonnides)

| 6. | Töötajate arv (täistööajale taandatud töötajad)






  a) | Töötajate arv (täistööajale taandatud töötajad) (mehed ja naised) |
| --- | --- | --- |

6.

Töötajate arv (täistööajale taandatud töötajad)

a)

Töötajate arv (täistööajale taandatud töötajad) (mehed ja naised)

| b) | Töötajate arv (täistööajale taandatud töötajad) (naised) |
| --- | --- |

b)

Töötajate arv (täistööajale taandatud töötajad) (naised)

Liidu prioriteet 3 — ühise kalanduspoliitika rakendamise edendamine (kontroll ja andmete kogumine)

A.   
  Kontrollimeetmed

| 1. | Tõsiste rikkumiste arv liikmesriigis (viimase seitsme aasta jooksul kokku) |
| --- | --- |

1.

Tõsiste rikkumiste arv liikmesriigis (viimase seitsme aasta jooksul kokku)

| 2. | Lossitud kogused, mis läbivad füüsilise kontrolli ( %) |
| --- | --- |

2.

Lossitud kogused, mis läbivad füüsilise kontrolli ( %)

| 3. | Kontrollimiseks kasutatavad ressursid






  a) | Kontrollimiseks kasutatavad laevad ja õhusõidukid (arv) |
| --- | --- | --- |

3.

Kontrollimiseks kasutatavad ressursid

a)

Kontrollimiseks kasutatavad laevad ja õhusõidukid (arv)

| b) | Töötajate arv (täistööajale taandatud töötajad) |
| --- | --- |

b)

Töötajate arv (täistööajale taandatud töötajad)

| c) | Eelarvevahendite eraldamine (viimase viie aasta kohta, tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |

c)

Eelarvevahendite eraldamine (viimase viie aasta kohta, tuhandetes eurodes)

| d) | Andmete registreerimise süsteemi (ERS) ja/või laevaseiresüsteemiga varustatud laevad (arv) |
| --- | --- |

d)

Andmete registreerimise süsteemi (ERS) ja/või laevaseiresüsteemiga varustatud laevad (arv)

B.   
  Andmete kogumise meetmed

Andmete kogumise raamistiku alusel andmete esitamine (8) (%)

Liidu prioriteet 4 — tööhõive ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamine

Rannajoone, peamiste veeteede ning suuremate veekogude ulatus

| a) | Rannajoone ulatus (km) |
| --- | --- |

a)

Rannajoone ulatus (km)

| b) | Peamiste veeteede ulatus (km) |
| --- | --- |

b)

Peamiste veeteede ulatus (km)

| c) | Suuremate veekogude ulatus (km2) |
| --- | --- |

c)

Suuremate veekogude ulatus (km2)

Liidu prioriteet 5 — turustamise ja töötlemise edendamine

| 1. | Tootjaorganisatsioonid, tootjaorganisatsioonide ühendused, tootmisharudevahelised organisatsioonid






  a) | Tootjaorganisatsioonide arv |
| --- | --- | --- |

1.

Tootjaorganisatsioonid, tootjaorganisatsioonide ühendused, tootmisharudevahelised organisatsioonid

a)

Tootjaorganisatsioonide arv

| b) | Tootjaorganisatsioonide ühenduste arv |
| --- | --- |

b)

Tootjaorganisatsioonide ühenduste arv

| c) | Tootmisharudevaheliste organisatsioonide arv |
| --- | --- |

c)

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide arv

| d) | Tootjate või käitajate arv ühe tootjaorganisatsiooni kohta |
| --- | --- |

d)

Tootjate või käitajate arv ühe tootjaorganisatsiooni kohta

| e) | Tootjate või käitajate arv ühe tootjaorganisatsioonide ühenduse kohta |
| --- | --- |

e)

Tootjate või käitajate arv ühe tootjaorganisatsioonide ühenduse kohta

| f) | Tootjate või käitajate arv ühe tootmisharudevahelise organisatsiooni kohta |
| --- | --- |

f)

Tootjate või käitajate arv ühe tootmisharudevahelise organisatsiooni kohta

| g) | Tootjaorganisatsiooni kuuluvate tootjate või käitajate protsent |
| --- | --- |

g)

Tootjaorganisatsiooni kuuluvate tootjate või käitajate protsent

| h) | Tootjaorganisatsioonide ühendusse kuuluvate tootjate või käitajate protsent |
| --- | --- |

h)

Tootjaorganisatsioonide ühendusse kuuluvate tootjate või käitajate protsent

| i) | Tootmisharudevahelisse organisatsiooni kuuluvate tootjate või käitajate protsent |
| --- | --- |

i)

Tootmisharudevahelisse organisatsiooni kuuluvate tootjate või käitajate protsent

| 2. | ELis turustatud toodangu aastane käive (9)







  a) | ELis turustatud toodangu aastane käive (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- | --- |

2.

ELis turustatud toodangu aastane käive (9)

a)

ELis turustatud toodangu aastane käive (tuhandetes eurodes)

| b) | Tootjaorganisatsioonide turule lastud toodangu protsent (väärtus) |
| --- | --- |

b)

Tootjaorganisatsioonide turule lastud toodangu protsent (väärtus)

| c) | Tootjaorganisatsioonide ühenduste turule lastud toodangu protsent (väärtus) |
| --- | --- |

c)

Tootjaorganisatsioonide ühenduste turule lastud toodangu protsent (väärtus)

| d) | Tootmisharudevaheliste organisatsioonide turule lastud toodangu protsent (väärtus) |
| --- | --- |

d)

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide turule lastud toodangu protsent (väärtus)

| e) | Tootjaorganisatsioonide poolt turule lastud toodangu protsent (maht) |
| --- | --- |

e)

Tootjaorganisatsioonide poolt turule lastud toodangu protsent (maht)

| f) | Tootjaorganisatsioonide ühenduste turule lastud toodangu protsent (maht) |
| --- | --- |

f)

Tootjaorganisatsioonide ühenduste turule lastud toodangu protsent (maht)

| g) | Tootmisharudevaheliste organisatsioonide turule lastud toodangu protsent (maht) |
| --- | --- |

g)

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide turule lastud toodangu protsent (maht)

Liidu prioriteet 6 — integreeritud merenduspoliitika rakendamise edendamine

| 1. | Ühine teabejagamiskeskkond (CISE) seire korraldamiseks ELi merendusvaldkonnas (%) |
| --- | --- |

1.

Ühine teabejagamiskeskkond (CISE) seire korraldamiseks ELi merendusvaldkonnas (%)

| 2. | Merekaitsealade pindala






  a) | Linnukaitse direktiivi ja elupaikade direktiivi alusel määratud Natura 2000 alad (km2) |
| --- | --- | --- |

2.

Merekaitsealade pindala

a)

Linnukaitse direktiivi ja elupaikade direktiivi alusel määratud Natura 2000 alad (km2)

| b) | Alad, kus kohaldatakse direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõike 4 kohaseid muid ruumilisi kaitsemeetmeid (km2) |
| --- | --- |

b)

Alad, kus kohaldatakse direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõike 4 kohaseid muid ruumilisi kaitsemeetmeid (km2)

II.   VÄLJUNDNÄITAJAD

Liidu prioriteet 1 — keskkonnasäästliku, ressursitõhusa, uuendusliku, konkurentsivõimelise ja teadmistel põhineva kalanduse edendamine (projektide arv) (* näitajaid kohaldatakse ka siseveekalanduse projektide suhtes)

| 1. | Uuenduslikkus, nõustamisteenused ja partnerlused teadlastega * |
| --- | --- |

1.

Uuenduslikkus, nõustamisteenused ja partnerlused teadlastega *

| 2. | Püügivõimaluste eraldamise süsteemid * |
| --- | --- |

2.

Püügivõimaluste eraldamise süsteemid *

| 3. | Lisaväärtus, kvaliteet, soovimatu püügi ja kalasadamate, lossimiskohtade, oksjonipaikade ja varjualuste kasutamine * |
| --- | --- |

3.

Lisaväärtus, kvaliteet, soovimatu püügi ja kalasadamate, lossimiskohtade, oksjonipaikade ja varjualuste kasutamine *

| 4. | Kaitsemeetmed, kalapüügi keskkonnamõju vähendamine ja kalapüügi kohandamine liikide kaitsega * |
| --- | --- |

4.

Kaitsemeetmed, kalapüügi keskkonnamõju vähendamine ja kalapüügi kohandamine liikide kaitsega *

| 5. | Kalapüügi alaline lõpetamine |
| --- | --- |

5.

Kalapüügi alaline lõpetamine

| 6. | Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine (10) * |
| --- | --- |

6.

Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine (10) *

| 7. | Energiatõhusus ja kliimamuutuste leevendamine |
| --- | --- |

7.

Energiatõhusus ja kliimamuutuste leevendamine

| 8. | Mootorite asendamine või ajakohastamine * |
| --- | --- |

8.

Mootorite asendamine või ajakohastamine *

| 9. | Inimkapitali ja sotsiaalse dialoogi, mitmekesistamise ning uut liiki sisetulekute, kalurite ettevõtluse alustamise ning tervise/ohutuse edendamine * |
| --- | --- |

9.

Inimkapitali ja sotsiaalse dialoogi, mitmekesistamise ning uut liiki sisetulekute, kalurite ettevõtluse alustamise ning tervise/ohutuse edendamine *

| 10. | Kalapüügi ajutine lõpetamine |
| --- | --- |

10.

Kalapüügi ajutine lõpetamine

| 11. | Ühisfondid |
| --- | --- |

11.

Ühisfondid

Liidu prioriteet 2 — keskkonnasäästliku, ressursitõhusa, uuendusliku, konkurentsivõimelise ja teadmistel põhineva vesiviljeluse edendamine (projektide arv)

| 1. | Uuenduslikkus, nõustamisteenused |
| --- | --- |

1.

Uuenduslikkus, nõustamisteenused

| 2. | Tootlikud investeeringud vesiviljelusse |
| --- | --- |

2.

Tootlikud investeeringud vesiviljelusse

| 3. | Vesiviljeluse keskkonnamõju vähendamine (keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteem, mahepõllumajandusliku vesiviljeluse keskkonnateenused), |
| --- | --- |

3.

Vesiviljeluse keskkonnamõju vähendamine (keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteem, mahepõllumajandusliku vesiviljeluse keskkonnateenused),

| 4. | Vesiviljelusalade potentsiaali suurendamine ning rahvatervishoidu ja loomade tervist käsitlevad meetmed |
| --- | --- |

4.

Vesiviljelusalade potentsiaali suurendamine ning rahvatervishoidu ja loomade tervist käsitlevad meetmed

| 5. | Inimkapitali edendamine vesiviljeluse valdkonnas nii üldiselt kui ka uute vesiviljelusettevõtjate hulgas |
| --- | --- |

5.

Inimkapitali edendamine vesiviljeluse valdkonnas nii üldiselt kui ka uute vesiviljelusettevõtjate hulgas

| 6. | Vesiviljelusvarude kindlustamine |
| --- | --- |

6.

Vesiviljelusvarude kindlustamine

Liidu prioriteet 3 — ühise kalanduspoliitika rakendamise edendamine: kontroll ja andmete kogumine (projektide arv)

| 1. | Kontrolli-, inspekteerimis- ja jõustamissüsteemi rakendamine |
| --- | --- |

1.

Kontrolli-, inspekteerimis- ja jõustamissüsteemi rakendamine

| 2. | Andmete kogumise, haldamise ja kasutamise toetamine |
| --- | --- |

2.

Andmete kogumise, haldamise ja kasutamise toetamine

Liidu prioriteet 4 — tööhõive ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamine (projektide arv, välja arvatud punkt 1)

| 1. | Rakendatud kohaliku arengu strateegiate arv |
| --- | --- |

1.

Rakendatud kohaliku arengu strateegiate arv

| 2. | Ettevalmistav toetus |
| --- | --- |

2.

Ettevalmistav toetus

| 3. | Koostöö |
| --- | --- |

3.

Koostöö

Liidu prioriteet 5 — turustamise ja töötlemise edendamine (projektide arv, välja arvatud punktid 1 ja 4)

| 1. | Nende tootjaorganisatsioonide või tootjaorganisatsioonide ühenduste arv, kelle tootmis- ja turustuskavasid toetatakse |
| --- | --- |

1.

Nende tootjaorganisatsioonide või tootjaorganisatsioonide ühenduste arv, kelle tootmis- ja turustuskavasid toetatakse

| 2. | Turustusmeetmed ja ladustamistoetus |
| --- | --- |

2.

Turustusmeetmed ja ladustamistoetus

| 3. | Töötlemine |
| --- | --- |

3.

Töötlemine

| 4. | Tagatisskeemide kaudu toetust saavate käitajate arv |
| --- | --- |

4.

Tagatisskeemide kaudu toetust saavate käitajate arv

Liidu prioriteet 6 — integreeritud merenduspoliitika rakendamise edendamine (projektide arv)

| 1. | Integreeritud mereseire |
| --- | --- |

1.

Integreeritud mereseire

| 2. | Merekeskkonna kaitse ja merekeskkonnaalaste teadmiste suurendamine (11) |
| --- | --- |

2.

Merekeskkonna kaitse ja merekeskkonnaalaste teadmiste suurendamine (11)

III.   TULEMUSNÄITAJAD

Liidu prioriteet 1 — keskkonnasäästliku, ressursitõhusa, uuendusliku, konkurentsivõimelise ja teadmistel põhineva kalanduse edendamine

| 1. | Toodangu väärtusega seotud muutused (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |

1.

Toodangu väärtusega seotud muutused (tuhandetes eurodes)

| 2. | Toodangu mahuga seotud muutused (tonnides) |
| --- | --- |

2.

Toodangu mahuga seotud muutused (tonnides)

| 3. | Puhaskasumiga seotud muutused (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |

3.

Puhaskasumiga seotud muutused (tuhandetes eurodes)

| 4. | Soovimatu püügiga seotud muutused (12)







  a) | Soovimatu püügiga seotud muutused (tonnides) |
| --- | --- | --- |

4.

Soovimatu püügiga seotud muutused (12)

a)

Soovimatu püügiga seotud muutused (tonnides)

| b) | Soovimatu püügiga seotud muutused (%) |
| --- | --- |

b)

Soovimatu püügiga seotud muutused (%)

| 5. | Kalapüügi kütusetõhususega seotud muutused (kütuseliitrite arv/lossitud saagi väärtus eurodes) |
| --- | --- |

5.

Kalapüügi kütusetõhususega seotud muutused (kütuseliitrite arv/lossitud saagi väärtus eurodes)

| 6. | Tasakaalustamata laevastikega (13) seotud muutused (%) |
| --- | --- |

6.

Tasakaalustamata laevastikega (13) seotud muutused (%)

| 7. | Kalandussektoris või kalandussektoriga seotud täiendava tegevuse valdkonnas loodud töökohad (täistööajale taandatud töötajate arv) |
| --- | --- |

7.

Kalandussektoris või kalandussektoriga seotud täiendava tegevuse valdkonnas loodud töökohad (täistööajale taandatud töötajate arv)

| 8. | Kalandussektoris või kalandussektoriga seotud täiendava tegevuse valdkonnas säilitatud töökohad (täistööajale taandatud töötajate arv) |
| --- | --- |

8.

Kalandussektoris või kalandussektoriga seotud täiendava tegevuse valdkonnas säilitatud töökohad (täistööajale taandatud töötajate arv)

| 9. | Tööga seotud vigastusi ja õnnetusi hõlmavad muutused






  a) | Tööga seotud vigastuste ja õnnetuste arvu hõlmavad muutused |
| --- | --- | --- |

9.

Tööga seotud vigastusi ja õnnetusi hõlmavad muutused

a)

Tööga seotud vigastuste ja õnnetuste arvu hõlmavad muutused

| b) | Tööga seotud vigastuste ja õnnetuste osakaalu ( %) muutus kalurite koguarvu suhtes |
| --- | --- |

b)

Tööga seotud vigastuste ja õnnetuste osakaalu ( %) muutus kalurite koguarvu suhtes

| 10. | Selliste merekaitsealade pindala muutused, mis hõlmavad liidu prioriteeti 1






  a) | Linnukaitse direktiivi ja elupaikade direktiivi alusel määratud Natura 2000 aladega seotud muutused (km2) |
| --- | --- | --- |

10.

Selliste merekaitsealade pindala muutused, mis hõlmavad liidu prioriteeti 1

a)

Linnukaitse direktiivi ja elupaikade direktiivi alusel määratud Natura 2000 aladega seotud muutused (km2)

| b) | Selliste aladega seotud muutused, kus kohaldatakse direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõike 4 kohaseid muid ruumilisi kaitsemeetmeid (km2) |
| --- | --- |

b)

Selliste aladega seotud muutused, kus kohaldatakse direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõike 4 kohaseid muid ruumilisi kaitsemeetmeid (km2)

Liidu prioriteet 2 — keskkonnasäästliku, ressursitõhusa, uuendusliku, konkurentsivõimelise ja teadmistel põhineva vesiviljeluse edendamine

| 1. | Vesiviljelustoodangu mahuga seotud muutused (tonnides) |
| --- | --- |

1.

Vesiviljelustoodangu mahuga seotud muutused (tonnides)

| 2. | Vesiviljelustoodangu väärtusega seotud muutused (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |

2.

Vesiviljelustoodangu väärtusega seotud muutused (tuhandetes eurodes)

| 3. | Puhaskasumiga seotud muutused (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |

3.

Puhaskasumiga seotud muutused (tuhandetes eurodes)

| 4. | Orgaanilise vesiviljelustoodangu mahuga seotud muutused (tonnides) |
| --- | --- |

4.

Orgaanilise vesiviljelustoodangu mahuga seotud muutused (tonnides)

| 5. | Taaskasutamisega tootmissüsteemide mahuga seotud muutused (tonnides) |
| --- | --- |

5.

Taaskasutamisega tootmissüsteemide mahuga seotud muutused (tonnides)

| 6. | Vabatahtliku jätkusuutlikkuse tagamise kavade raames sertifitseeritud vesiviljelustoodanguga seotud muutused (tonnides) |
| --- | --- |

6.

Vabatahtliku jätkusuutlikkuse tagamise kavade raames sertifitseeritud vesiviljelustoodanguga seotud muutused (tonnides)

| 7. | Keskkonnateenuseid pakkuvad vesiviljelusettevõtted (ettevõtete arv) |
| --- | --- |

7.

Keskkonnateenuseid pakkuvad vesiviljelusettevõtted (ettevõtete arv)

| 8. | Loodud töökohtade arv (täistööajale taandatud töötajate arv) |
| --- | --- |

8.

Loodud töökohtade arv (täistööajale taandatud töötajate arv)

| 9. | Säilitatud töökohtade arv (täistööajale taandatud töötajate arv) |
| --- | --- |

9.

Säilitatud töökohtade arv (täistööajale taandatud töötajate arv)

Liidu prioriteet 3 — ühise kalanduspoliitika rakendamise edendamine (kontroll ja andmete kogumine)

A.   Kontrollimeetmed

| 1. | Avastatud tõsiste rikkumiste arv (14) |
| --- | --- |

1.

Avastatud tõsiste rikkumiste arv (14)

| 2. | Lossitud kogused, mis on läbinud füüsilise kontrolli (%) |
| --- | --- |

2.

Lossitud kogused, mis on läbinud füüsilise kontrolli (%)

B.   Andmete kogumise meetmed

Andmekõnede täitmise osakaalu suurenemine (%) (15)

Liidu prioriteet 4 — tööhõive ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamine

| 1. | Vesiviljelussektoris loodud töökohtade arv (täistööajale taandatud töötajate arv) |
| --- | --- |

1.

Vesiviljelussektoris loodud töökohtade arv (täistööajale taandatud töötajate arv)

| 2. | Vesiviljelussektoris säilitatud töökohtade arv (täistööajale taandatud töötajate arv) |
| --- | --- |

2.

Vesiviljelussektoris säilitatud töökohtade arv (täistööajale taandatud töötajate arv)

| 3. | Loodud ettevõtete arv |
| --- | --- |

3.

Loodud ettevõtete arv

Liidu prioriteet 5 — turustamise ja töötlemise edendamine

ELi toodanguga seotud muutused tootjaorganisatsioonide ja muude kui tootjaorganisatsioonide kaupa

| a) | Esmamüügi väärusega seotud muutused tootjaorganisatsioonide hulgas (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |

a)

Esmamüügi väärusega seotud muutused tootjaorganisatsioonide hulgas (tuhandetes eurodes)

| b) | Esmamüügi mahuga seotud muutused tootjaorganisatsioonide hulgas (tonnides) |
| --- | --- |

b)

Esmamüügi mahuga seotud muutused tootjaorganisatsioonide hulgas (tonnides)

| c) | Esmamüügi väärtusega seotud muutused muude kui tootjaorganisatsioonide hulgas (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |

c)

Esmamüügi väärtusega seotud muutused muude kui tootjaorganisatsioonide hulgas (tuhandetes eurodes)

| d) | Esmamüügi mahuga seotud muutused muude kui tootjaorganisatsioonide hulgas (tonnides) |
| --- | --- |

d)

Esmamüügi mahuga seotud muutused muude kui tootjaorganisatsioonide hulgas (tonnides)

Liidu prioriteet 6 — integreeritud merenduspoliitika rakendamise edendamine

| 1. | Ühise teabejagamiskeskkonna (CISE) arendamine seire korraldamiseks ELi merendusvaldkonnas ( %) |
| --- | --- |

1.

Ühise teabejagamiskeskkonna (CISE) arendamine seire korraldamiseks ELi merendusvaldkonnas ( %)

| 2. | Merekaitsealade pindala muutused, mis hõlmavad liidu prioriteeti 6






  a) | Linnukaitse direktiivi ja elupaikade direktiivi alusel määratud Natura 2000 aladega seotud muutused (km2) |
| --- | --- | --- |

2.

Merekaitsealade pindala muutused, mis hõlmavad liidu prioriteeti 6

a)

Linnukaitse direktiivi ja elupaikade direktiivi alusel määratud Natura 2000 aladega seotud muutused (km2)

| b) | Selliste aladega seotud muutused, kus kohaldatakse direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõike 4 kohaseid muid ruumilisi kaitsemeetmeid (km2) |
| --- | --- |

b)

Selliste aladega seotud muutused, kus kohaldatakse direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõike 4 kohaseid muid ruumilisi kaitsemeetmeid (km2)

---

(1)  Taustnäitajad sätestatakse ELi koondnäitajate tasandil.

(1)  Tööhõive mõõdetuna täistööajale taandatud töötajate arvuna.

(2)  Nagu on kindlaks määratud suunistes püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu paremaks analüüsimiseks. Näitaja väärtus, kui see on esitatud laevastiku aruandes.

(3)  Nagu on kindlaks määratud suunistes püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu paremaks analüüsimiseks. Näitajate väärtus, kui see on esitatud laevastiku aruandes.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ, 17. juuni 2008, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

(5)  Komisjoni 1. septembri 2010. aasta otsuse 2010/477/EL (mereakvatooriumi hea keskkonnaseisundi kriteeriumide ja metoodikastandardite kohta) näitaja 6.1.2 (ELT L 232, 2.9.2010, lk 14).

(6)  Need näitajad saab tuletada nõukogu 26. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 812/2004 (millega sätestatakse meetmed vaalaliste juhusliku püügi kohta püügipiirkondades, ja muudetakse määrust (EÜ) nr 88/98) kohaselt esitatud aruannetest vaalaliste juhupüügi kohta püügipiirkondades (ELT L 150, 30.4.2004, lk 12).

(7)  Riigisiseselt määratud merekaitsealasid käsitlev teave on kantud määratud alade ühisesse andmebaasi, mida haldab Euroopa Keskkonnaamet. Kirjeldavad andmed ja ruumiandmed kõigi Natura 2000 alade kohta on kättesaadavad aadressil http://natura2000.eea.europa.eu.

(8)  100 %-st tuleb välja arvata juhtumid, mil konkreetse mooduli kohta täielikke nõutud andmekogumeid ei esitatud, andmenõuete koguarvu osakaaluna protsentides.

(9)  Võrdlusperiood: 2009–2011.

(10)  Sealhulgas asjakohaste EMKFi meetmete kaudu toetatavad projektid, mis võivad aidata kaasa hea keskkonnaseisundi saavutamisele ja säilitamisele, nagu on nõutud direktiivis 2008/56/EÜ.

(11)  Merekeskkonna kaitse ning mere- ja rannikuressursside säästva kasutamise edendamine.

(12)  Lossitud saak, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks.

(13)  Vastavalt Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakenduskavades sätestatud lähteväärtuse hinnangutele.

(14)  Vajalikud andmed on komisjonile kättesaadavad veebisaidil, mille kõik liikmesriigid pidid installeerima alates 1. jaanuarist 2012, vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) artiklitele 93 ja 116.

(15)  100 %-st tuleb välja arvata juhtumid, mil konkreetse mooduli kohta täielikke nõutud andmekogumeid ei esitatud, andmenõuete koguarvu osakaaluna protsentides.

---

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/20

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1015/2014,

22. juuli 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 II ja III lisa üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 154/2013 kehtetuks tunnistamise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3 ja artikli 10 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 978/2012 („GSP määrus”) artiklis 4 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel antakse üldise soodustuste süsteemi („GSP”) üldise korra kohaseid tariifseid soodustusi. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 978/2012 („GSP määrus”) artiklis 4 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel antakse üldise soodustuste süsteemi („GSP”) üldise korra kohaseid tariifseid soodustusi.

| (2) | GSP määruse artikli 4 lõike 1 punktis a on sätestatud, et kui riik on Maailmapanga liigituse kohaselt kõrge või üle keskmise sissetulekuga riik kolme järjestikuse aasta vältel, siis ei peaks tema suhtes kohaldama GSP üldist soodustuste süsteemi. |
| --- | --- |

(2)

GSP määruse artikli 4 lõike 1 punktis a on sätestatud, et kui riik on Maailmapanga liigituse kohaselt kõrge või üle keskmise sissetulekuga riik kolme järjestikuse aasta vältel, siis ei peaks tema suhtes kohaldama GSP üldist soodustuste süsteemi.

| (3) | GSP määruse artikli 4 lõike 1 punktis b on sätestatud, et kui riigi puhul kehtib sooduskord liidu turule pääsuks GSP raames pakutavate tariifsete soodustustega samadel või soodsamatel tingimustel peaaegu kogu kaubavahetuse ulatuses, ei peaks tema suhtes kohaldama GSP üldist soodustuste süsteemi. |
| --- | --- |

(3)

GSP määruse artikli 4 lõike 1 punktis b on sätestatud, et kui riigi puhul kehtib sooduskord liidu turule pääsuks GSP raames pakutavate tariifsete soodustustega samadel või soodsamatel tingimustel peaaegu kogu kaubavahetuse ulatuses, ei peaks tema suhtes kohaldama GSP üldist soodustuste süsteemi.

| (4) | GSP üldise korra raames soodustatud riikide loetelu on kehtestatud GSP määruse II lisas. GSP määruse artiklis 5 on sätestatud, et II lisa tuleb läbi vaadata iga aasta 1. jaanuariks, et kajastada artiklis 4 sätestatud kriteeriumide osas toimunud muudatusi. Peale selle on GSP määruses sätestatud, et soodustatud riigile ja ettevõtjatele tuleb anda piisavalt aega, et kohaneda GSP raames antud staatuse muutumisega. Vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile a jätkatakse GSP üldise korra kohaldamist ühe aasta jooksul pärast riigi staatuse muutmise jõustumise kuupäeva ja vastavalt artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatule kahe aasta jooksul pärast liidu turule pääsu sooduskorra kohaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

GSP üldise korra raames soodustatud riikide loetelu on kehtestatud GSP määruse II lisas. GSP määruse artiklis 5 on sätestatud, et II lisa tuleb läbi vaadata iga aasta 1. jaanuariks, et kajastada artiklis 4 sätestatud kriteeriumide osas toimunud muudatusi. Peale selle on GSP määruses sätestatud, et soodustatud riigile ja ettevõtjatele tuleb anda piisavalt aega, et kohaneda GSP raames antud staatuse muutumisega. Vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile a jätkatakse GSP üldise korra kohaldamist ühe aasta jooksul pärast riigi staatuse muutmise jõustumise kuupäeva ja vastavalt artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatule kahe aasta jooksul pärast liidu turule pääsu sooduskorra kohaldamise kuupäeva.

| (5) | Maailmapank on liigitanud Türkmenistani aastatel 2012, 2013 ja 2014 üle keskmise sissetulekuga riikide sekka. Seetõttu ei vasta Türkmenistan vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile a enam GSP raames soodustatud riigi staatuse tingimustele ning tuleks GSP määruse II lisast välja jätta. Kui riik jäetakse GSP raames soodustatud riikide loetelust välja, tuleb hakata vastavat muudatust kohaldama alates kuupäevast, mil möödub üks aasta kõnealuse otsuse jõustumisest. Ühetaolise kohaldamise tagamiseks peaks Türkmenistani II lisast väljajätmise otsus jõustuma 1. jaanuaril 2016. |
| --- | --- |

(5)

Maailmapank on liigitanud Türkmenistani aastatel 2012, 2013 ja 2014 üle keskmise sissetulekuga riikide sekka. Seetõttu ei vasta Türkmenistan vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile a enam GSP raames soodustatud riigi staatuse tingimustele ning tuleks GSP määruse II lisast välja jätta. Kui riik jäetakse GSP raames soodustatud riikide loetelust välja, tuleb hakata vastavat muudatust kohaldama alates kuupäevast, mil möödub üks aasta kõnealuse otsuse jõustumisest. Ühetaolise kohaldamise tagamiseks peaks Türkmenistani II lisast väljajätmise otsus jõustuma 1. jaanuaril 2016.

| (6) | Järgnevate riikide puhul hakati liidu turule pääsemise sooduskorda kohaldama eri kuupäevadel aastal 2013: Peruu 1. märtsist 2013; Colombia, Honduras, Nicaragua ja Panama 1. augustist 2013; Costa Rica ja El Salvador 1. oktoobrist 2013 ja Guatemala 1. detsembrist 2013. Selleks et tagada nende riikide GSP staatuse muutuse ühetaoline kohaldamine vastavalt GSP määrusele, peaks Peruu, Colombia, Honduras, Nicaragua, Panama, Costa Rica, El Salvadori ja Guatemala II lisast väljajätmise otsus jõustuma 1. jaanuaril 2016. |
| --- | --- |

(6)

Järgnevate riikide puhul hakati liidu turule pääsemise sooduskorda kohaldama eri kuupäevadel aastal 2013: Peruu 1. märtsist 2013; Colombia, Honduras, Nicaragua ja Panama 1. augustist 2013; Costa Rica ja El Salvador 1. oktoobrist 2013 ja Guatemala 1. detsembrist 2013. Selleks et tagada nende riikide GSP staatuse muutuse ühetaoline kohaldamine vastavalt GSP määrusele, peaks Peruu, Colombia, Honduras, Nicaragua, Panama, Costa Rica, El Salvadori ja Guatemala II lisast väljajätmise otsus jõustuma 1. jaanuaril 2016.

| (7) | GSP määruse artikli 9 lõikega 1 on kehtestatud spetsiaalsed abikõlblikkuse kriteeriumid taotlevale riigile tariifsete soodustuste andmiseks säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra („GSP+”) raames. Üks oluline tingimus on see, et tegemist peab olema GSP raames soodustatud riigiga. GSP+ raames soodustatud riikide loetelu on esitatud GSP määruse III lisas. |
| --- | --- |

(7)

GSP määruse artikli 9 lõikega 1 on kehtestatud spetsiaalsed abikõlblikkuse kriteeriumid taotlevale riigile tariifsete soodustuste andmiseks säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra („GSP+”) raames. Üks oluline tingimus on see, et tegemist peab olema GSP raames soodustatud riigiga. GSP+ raames soodustatud riikide loetelu on esitatud GSP määruse III lisas.

| (8) | Kuna need riigid ei kuulu enam GSP raames soodustatud riikide sekka, siis arvatakse Costa Rica, Guatemala, El Salvador, Panama ja Peruu vastavalt GSP määruse artikli 9 lõikele 1 välja ka GSP+ raames soodustatud riikide hulgast. Seetõttu tuleks need riigid alates 1. jaanuarist 2016 kohaldatavast GSP määruse III lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(8)

Kuna need riigid ei kuulu enam GSP raames soodustatud riikide sekka, siis arvatakse Costa Rica, Guatemala, El Salvador, Panama ja Peruu vastavalt GSP määruse artikli 9 lõikele 1 välja ka GSP+ raames soodustatud riikide hulgast. Seetõttu tuleks need riigid alates 1. jaanuarist 2016 kohaldatavast GSP määruse III lisast välja jätta.

| (9) | Vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) nr 1421/2013 (2) arvatakse 1. jaanuaril 2015 GSP raames soodustatud riikide hulgast välja ka Ecuador. Seega vastavalt GSP määruse artiklile 9 arvatakse Ecuador välja ka GSP+ raames soodustatud riikide hulgast ja tuleks samal kuupäeval kustutada ka GSP määruse III lisast. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) nr 1421/2013 (2) arvatakse 1. jaanuaril 2015 GSP raames soodustatud riikide hulgast välja ka Ecuador. Seega vastavalt GSP määruse artiklile 9 arvatakse Ecuador välja ka GSP+ raames soodustatud riikide hulgast ja tuleks samal kuupäeval kustutada ka GSP määruse III lisast.

| (10) | Pärast delegeeritud määruse (EL) nr 1421/2013 jõustumist 1. jaanuaril 2014 kaotas komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 154/2013, (3) milles oli esitatud II lisa konsolideeritud versioon ning sätestatud ka Iraani ja Aserbaidžaani väljaarvamine GSP raames soodustatud riikide hulgast, kehtivuse. Seepärast tuleks õigusselguse eesmärgil delegeeritud määrus (EL) nr 154/2013 kehtetuks tunnistada. Erandina delegeeritud määrusest (EL) nr 1421/2013 tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 154/2013 Aserbaidžaani ja Iraani suhtes kohaldada veel kuni 22. veebruarini 2014. Sellest tulenevalt tuleb veel täpsustada, et Iraanil ja Aserbaidžaanil oli ajavahemikus 1. jaanuar 2014 kuni 22. veebruar 2014 GSP raames soodustatud riigi staatus, |
| --- | --- |

(10)

Pärast delegeeritud määruse (EL) nr 1421/2013 jõustumist 1. jaanuaril 2014 kaotas komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 154/2013, (3) milles oli esitatud II lisa konsolideeritud versioon ning sätestatud ka Iraani ja Aserbaidžaani väljaarvamine GSP raames soodustatud riikide hulgast, kehtivuse. Seepärast tuleks õigusselguse eesmärgil delegeeritud määrus (EL) nr 154/2013 kehtetuks tunnistada. Erandina delegeeritud määrusest (EL) nr 1421/2013 tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 154/2013 Aserbaidžaani ja Iraani suhtes kohaldada veel kuni 22. veebruarini 2014. Sellest tulenevalt tuleb veel täpsustada, et Iraanil ja Aserbaidžaanil oli ajavahemikus 1. jaanuar 2014 kuni 22. veebruar 2014 GSP raames soodustatud riigi staatus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 978/2012 muutmine

Komisjoni määrust (EL) nr 978/2012 muudetakse järgmiselt.

| 1) | II lisa veergudest A ja B eemaldatakse vastavalt järgmised riigid ja nende tähestikulised koodid:






  CO | Colombia |
| --- | --- | --- |
| CR | Costa Rica |
| GT | Guatemala |
| SV | El Salvador |
| HN | Honduras |
| NI | Nicaragua |
| PA | Panama |
| PE | Peruu |
| TM | Türkmenistan |

1)

II lisa veergudest A ja B eemaldatakse vastavalt järgmised riigid ja nende tähestikulised koodid:

CO

Colombia

CR

Costa Rica

GT

Guatemala

SV

El Salvador

HN

Honduras

NI

Nicaragua

PA

Panama

PE

Peruu

TM

Türkmenistan

| 2) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | veergudest A ja B eemaldatakse vastavalt järgmised riigid ja nende tähestikulised koodid:






  EC | Ecuador |
| --- | --- | --- | --- |

2)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

veergudest A ja B eemaldatakse vastavalt järgmised riigid ja nende tähestikulised koodid:

EC

Ecuador

| b) | veergudest A ja B eemaldatakse vastavalt järgmised riigid ja nende tähestikulised koodid:






  CR | Costa Rica |
| --- | --- | --- |
| GT | Guatemala |
| SV | El Salvador |
| PA | Panama |
| PE | Peruu |

b)

veergudest A ja B eemaldatakse vastavalt järgmised riigid ja nende tähestikulised koodid:

CR

Costa Rica

GT

Guatemala

SV

El Salvador

PA

Panama

PE

Peruu

Artikkel 2

Kehtetuks tunnistamine

Delegeeritud määrus (EL) nr 154/2013 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.

Erandina delegeeritud määrusest (EL) nr 1421/2013 jõustub Aserbaidžaani ja Iraani puudutav kehtetuks tunnistamine 23. veebruaril 2014.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 lõiget 1 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

Artikli 1 lõike 2 punkti a kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Artikli 1 lõike 2 punkti b kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 303, 31.10.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1421/2013, 30. oktoober 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) I, II ja IV lisa (ELT L 355, 31.12.2013, lk 1).

2

(3)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 154/2013, 18. detsember 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) II lisa (ELT L 48, 21.2.2013, lk 1).

3

---

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/23

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1016/2014,

22. juuli 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) II lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 (1) kehtetuks tunnistamise kohta, eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 978/2012 („GSP määrus”) artiklis 4 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel antakse üldise soodustuste süsteemi („GSP”) üldise korra kohaseid tariifseid soodustusi. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 978/2012 („GSP määrus”) artiklis 4 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel antakse üldise soodustuste süsteemi („GSP”) üldise korra kohaseid tariifseid soodustusi.

| (2) | GSP määruse artikli 4 lõike 1 punktis a on sätestatud, et kui riik on Maailmapanga liigituse kohaselt kõrge või üle keskmise sissetulekuga riik kolme järjestikuse aasta vältel, siis ei peaks tema suhtes kohaldama GSP üldist soodustuste süsteemi. Vastavalt GSP määruse artikli 4 lõikele 3 ei peaks artikli 4 lõike 1 punkti a kohaldama kuni 21. novembrini 2014 nende riikide puhul, kes on 20. novembriks 2012 parafeerinud kahepoolse kokkuleppe soodustingimustel pääsuks liidu turule. |
| --- | --- |

(2)

GSP määruse artikli 4 lõike 1 punktis a on sätestatud, et kui riik on Maailmapanga liigituse kohaselt kõrge või üle keskmise sissetulekuga riik kolme järjestikuse aasta vältel, siis ei peaks tema suhtes kohaldama GSP üldist soodustuste süsteemi. Vastavalt GSP määruse artikli 4 lõikele 3 ei peaks artikli 4 lõike 1 punkti a kohaldama kuni 21. novembrini 2014 nende riikide puhul, kes on 20. novembriks 2012 parafeerinud kahepoolse kokkuleppe soodustingimustel pääsuks liidu turule.

| (3) | GSP määruse artikli 4 lõike 1 punktis b on sätestatud, et kui riigi puhul kehtib sooduskord liidu turule pääsuks GSP raames pakutavate tariifsete soodustustega samadel või soodsamatel tingimustel peaaegu kogu kaubavahetuse ulatuses, ei peaks tema suhtes kohaldama GSP üldist soodustuste süsteemi. |
| --- | --- |

(3)

GSP määruse artikli 4 lõike 1 punktis b on sätestatud, et kui riigi puhul kehtib sooduskord liidu turule pääsuks GSP raames pakutavate tariifsete soodustustega samadel või soodsamatel tingimustel peaaegu kogu kaubavahetuse ulatuses, ei peaks tema suhtes kohaldama GSP üldist soodustuste süsteemi.

| (4) | GSP üldise korra raames soodustatavate riikide loetelu on kehtestatud GSP määruse II lisas. GSP määruse artiklis 5 on sätestatud, et II lisa tuleb läbi vaadata iga aasta 1. jaanuariks, selleks et kajastada muudatusi artiklis 4 sätestatud kriteeriumide osas. Peale selle on GSP määruses sätestatud, et soodustatud riigile ja ettevõtjatele tuleb anda piisavalt aega, et kohaneda GSP raames antud staatuse muutumisega. Vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile a jätkatakse GSP üldise korra kohaldamist ühe aasta jooksul pärast riigi staatuse muutmise jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

GSP üldise korra raames soodustatavate riikide loetelu on kehtestatud GSP määruse II lisas. GSP määruse artiklis 5 on sätestatud, et II lisa tuleb läbi vaadata iga aasta 1. jaanuariks, selleks et kajastada muudatusi artiklis 4 sätestatud kriteeriumide osas. Peale selle on GSP määruses sätestatud, et soodustatud riigile ja ettevõtjatele tuleb anda piisavalt aega, et kohaneda GSP raames antud staatuse muutumisega. Vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile a jätkatakse GSP üldise korra kohaldamist ühe aasta jooksul pärast riigi staatuse muutmise jõustumise kuupäeva.

| (5) | Vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1528/2007 (2) kehtib sooduskord liidu turule pääsuks GSP raames pakutavate tariifsete soodustustega samadel või soodsamatel tingimustel muu hulgas järgmiste riikide puhul: Botswana Vabariik („Botswana”), Kameruni Vabariik („Kamerun”), Côte d'Ivoire'i Vabariik („Côte d'Ivoire”), Fidži Vabariik („Fidži”), Ghana Vabariik („Ghana”), Kenya Vabariik („Kenya”), Namiibia Vabariik („Namiibia”) ja Svaasimaa Kuningriik („Svaasimaa”). Vastavalt GSP määruse artikli 4 lõike 1 punktile b ei kantud neid riike II lisasse, kuna nende puhul juba kehtis sooduskord liidu turule pääsuks. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1528/2007 (2) kehtib sooduskord liidu turule pääsuks GSP raames pakutavate tariifsete soodustustega samadel või soodsamatel tingimustel muu hulgas järgmiste riikide puhul: Botswana Vabariik („Botswana”), Kameruni Vabariik („Kamerun”), Côte d'Ivoire'i Vabariik („Côte d'Ivoire”), Fidži Vabariik („Fidži”), Ghana Vabariik („Ghana”), Kenya Vabariik („Kenya”), Namiibia Vabariik („Namiibia”) ja Svaasimaa Kuningriik („Svaasimaa”). Vastavalt GSP määruse artikli 4 lõike 1 punktile b ei kantud neid riike II lisasse, kuna nende puhul juba kehtis sooduskord liidu turule pääsuks.

| (6) | Eespool nimetatud riigid on GSP raames soodustatud riikidena kantud GSP määruse I lisasse. |
| --- | --- |

(6)

Eespool nimetatud riigid on GSP raames soodustatud riikidena kantud GSP määruse I lisasse.

| (7) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 527/2013 (3) ei kehti alates 1. oktoobrist 2014 Botswana, Kameruni, Côte d'Ivoire'i, Fidži, Ghana, Kenya, Namiibia ja Svaasimaa puhul enam määrusega (EL) nr 1528/2007 kehtestatud sooduskord liidu turule pääsuks. Need riigid on GSP määruse artikli 2 punktis c määratletud GSP raames soodustatud riikidena ja alates 1. oktoobrist 2014 vastavad nad GSP määruse artiklis 4 kehtestatud kriteeriumidele. Seetõttu tuleks need riigid kanda alates 1. oktoobrist 2014 kohaldatavasse GSP määruse II lisasse. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 527/2013 (3) ei kehti alates 1. oktoobrist 2014 Botswana, Kameruni, Côte d'Ivoire'i, Fidži, Ghana, Kenya, Namiibia ja Svaasimaa puhul enam määrusega (EL) nr 1528/2007 kehtestatud sooduskord liidu turule pääsuks. Need riigid on GSP määruse artikli 2 punktis c määratletud GSP raames soodustatud riikidena ja alates 1. oktoobrist 2014 vastavad nad GSP määruse artiklis 4 kehtestatud kriteeriumidele. Seetõttu tuleks need riigid kanda alates 1. oktoobrist 2014 kohaldatavasse GSP määruse II lisasse.

| (8) | Maailmapank on liigitanud Botswana ja Namiibia aastatel 2011, 2012 ja 2013 üle keskmise sissetulekuga riikide sekka. Sellegipoolest olid mõlemad riigid parafeerinud kahepoolse turulepääsu sooduskorra kokkuleppe, milles nähakse ette tariifsed soodustused GSP süsteemi tariifsete soodustustega samadel või soodsamatel tingimustel peaaegu kogu kaubavahetuse ulatuses, kuid polnud seda 20. novembriks 2012 veel kohaldanud. Sellest tulenevalt ei kohaldata kuni 21. novembrini 2014 nende kahe riigi suhtes artikli 4 lõike 1 punkti a. |
| --- | --- |

(8)

Maailmapank on liigitanud Botswana ja Namiibia aastatel 2011, 2012 ja 2013 üle keskmise sissetulekuga riikide sekka. Sellegipoolest olid mõlemad riigid parafeerinud kahepoolse turulepääsu sooduskorra kokkuleppe, milles nähakse ette tariifsed soodustused GSP süsteemi tariifsete soodustustega samadel või soodsamatel tingimustel peaaegu kogu kaubavahetuse ulatuses, kuid polnud seda 20. novembriks 2012 veel kohaldanud. Sellest tulenevalt ei kohaldata kuni 21. novembrini 2014 nende kahe riigi suhtes artikli 4 lõike 1 punkti a.

| (9) | Kui riik jäetakse GSP raames soodustatud riikide loetelust välja, tuleb vastavalt GSP määruse artikli 5 lõike 2 punktile a hakata muudatust kohaldama alates kuupäevast, mil möödub üks aasta kõnealuse otsuse jõustumisest. Tulenevalt GSP määruse artikli 4 lõikest 3 ei ole Botswana ja Namiibia puhul väljajätmine jõustatav enne 22. novembrit 2015. Võttes arvesse GSP määruse II lisa iga-aastast ajakohastamist, tuleks Botswana ja Namiibia kõnealusest lisast välja jätta 1. jaanuaril 2016. Seetõttu jäetakse Botswana ja Namiibia ajavahemikuks 1. oktoober 2014 kuni 31. detsember 2015 GSP määruse II lisasse, |
| --- | --- |

(9)

Kui riik jäetakse GSP raames soodustatud riikide loetelust välja, tuleb vastavalt GSP määruse artikli 5 lõike 2 punktile a hakata muudatust kohaldama alates kuupäevast, mil möödub üks aasta kõnealuse otsuse jõustumisest. Tulenevalt GSP määruse artikli 4 lõikest 3 ei ole Botswana ja Namiibia puhul väljajätmine jõustatav enne 22. novembrit 2015. Võttes arvesse GSP määruse II lisa iga-aastast ajakohastamist, tuleks Botswana ja Namiibia kõnealusest lisast välja jätta 1. jaanuaril 2016. Seetõttu jäetakse Botswana ja Namiibia ajavahemikuks 1. oktoober 2014 kuni 31. detsember 2015 GSP määruse II lisasse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 978/2012 muutmine

Määruse (EL) nr 978/2012 II lisa muudetakse järgmiselt:

| a) | veergudesse A ja B lisatakse vastavalt järgmised riigid ja nende tähestikulised koodid:






  BW | Botswana |
| --- | --- | --- |
| CM | Kamerun |
| CI | Côte d'Ivoire |
| FJ | Fidži |
| GH | Ghana |
| KE | Kenya |
| NA | Namiibia |
| SZ | Svaasimaa |

a)

veergudesse A ja B lisatakse vastavalt järgmised riigid ja nende tähestikulised koodid:

BW

Botswana

CM

Kamerun

CI

Côte d'Ivoire

FJ

Fidži

GH

Ghana

KE

Kenya

NA

Namiibia

SZ

Svaasimaa

| b) | veergudest A ja B eemaldatakse vastavalt järgmised riigid ja nende tähestikulised koodid:






  BW | Botswana |
| --- | --- | --- |
| NA | Namiibia |

b)

veergudest A ja B eemaldatakse vastavalt järgmised riigid ja nende tähestikulised koodid:

BW

Botswana

NA

Namiibia

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 punkti a kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2014.

Artikli 1 punkti b kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 303, 31.10.2012, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1528/2007, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (ELT L 348, 31.12.2007, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 527/2013, 21. mai 2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1528/2007 seoses mitme riigi väljajätmisega läbirääkimised lõpule viinud piirkondade ja riikide loetelust (ELT L 165, 18.6.2013, lk 59).

3

---

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1017/2014,

24. september 2014,

millega Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kalju-tömppeakala püük VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) nr 1262/2012 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) nr 1262/2012 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2014. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. september 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) nr 1262/2012, 20. detsember 2012, millega kehtestatakse 2013. ja 2014. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega (ELT L 356, 22.12.2012, lk 22).

2

---

LISA

| Nr | 36/DSS |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Iirimaa |
| Kalavaru | RNG/8X14- |
| Liik | Kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) |
| Piirkond | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 28.8.2014 |

Nr

36/DSS

Liikmesriik

Iirimaa

Kalavaru

RNG/8X14-

Liik

Kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris)

Piirkond

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

28.8.2014

---

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1018/2014,

24. september 2014,

millega Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süsisaba püük V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) nr 1262/2012 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) nr 1262/2012 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2014. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. september 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) nr 1262/2012, 20. detsember 2012, millega kehtestatakse 2013. ja 2014. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega (ELT L 356, 22.12.2012, lk 22).

2

---

LISA

| Nr | 35/DSS |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Iirimaa |
| Kalavaru | BSF/56712- |
| Liik | Süsisaba (Aphanopus carbo) |
| Piirkond | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 28.8.2014 |

Nr

35/DSS

Liikmesriik

Iirimaa

Kalavaru

BSF/56712-

Liik

Süsisaba (Aphanopus carbo)

Piirkond

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

28.8.2014

---

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1019/2014,

25. september 2014,

millega Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse besuugo püük VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) nr 1262/2012 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) nr 1262/2012 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2014. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. september 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) nr 1262/2012, 20. detsember 2012, millega kehtestatakse 2013. ja 2014. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega (ELT L 356, 22.12.2012, lk 22).

2

---

LISA

| Nr | 37/DSS |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Iirimaa |
| Kalavaru | SBR/678- |
| Liik | Besuugo (Pagellus bogaraveo) |
| Piirkond | VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 28.8.2014 |

Nr

37/DSS

Liikmesriik

Iirimaa

Kalavaru

SBR/678-

Liik

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

Piirkond

VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

28.8.2014

---

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1020/2014,

25. september 2014,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Българско розово масло (Bulgarsko rozovo maslo) (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Bulgaaria taotlus registreerida nimetus „Българско розово масло” (Bulgarsko rozovo maslo) (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Bulgaaria taotlus registreerida nimetus „Българско розово масло” (Bulgarsko rozovo maslo) (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Българско розово масло” (Bulgarsko rozovo maslo) registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Българско розово масло” (Bulgarsko rozovo maslo) registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Българско розово масло” (Bulgarsko rozovo maslo) (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 2.10 „Eeterlikud õlid” kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. september 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Neven MIMICA

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 122, 25.4.2014, lk 12.

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1021/2014,

26. september 2014,

millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 669/2009 (2) on sätestatud selle I lisas esitatud nimekirjas loetletud mitteloomse sööda ja toidu (edaspidi „nimekiri”) impordi suhtes korraldatava kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimise eeskirjad, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 882/2004 I lisas viidatud territooriumidele sisenemise kohtades. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 669/2009 (2) on sätestatud selle I lisas esitatud nimekirjas loetletud mitteloomse sööda ja toidu (edaspidi „nimekiri”) impordi suhtes korraldatava kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimise eeskirjad, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 882/2004 I lisas viidatud territooriumidele sisenemise kohtades.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 669/2009 artikliga 2 on ette nähtud, et nimekirja tuleb ajakohastada korrapäraselt ning vähemalt kord kvartalis, võttes arvesse vähemalt kõnealuses artiklis osutatud teabeallikaid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 669/2009 artikliga 2 on ette nähtud, et nimekirja tuleb ajakohastada korrapäraselt ning vähemalt kord kvartalis, võttes arvesse vähemalt kõnealuses artiklis osutatud teabeallikaid.

| (3) | Viimasel ajal toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu teatatud juhtumite sagedus ja olulisus, kolmandates riikides korraldatud Toidu- ja Veterinaarameti uurimiste tulemused ning liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 669/2009 artikli 15 kohaselt komisjonile esitatud kvartaliaruanded mitteloomse sööda ja toidu saadetiste kohta viitavad sellele, et nimekirja tuleks muuta. |
| --- | --- |

(3)

Viimasel ajal toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu teatatud juhtumite sagedus ja olulisus, kolmandates riikides korraldatud Toidu- ja Veterinaarameti uurimiste tulemused ning liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 669/2009 artikli 15 kohaselt komisjonile esitatud kvartaliaruanded mitteloomse sööda ja toidu saadetiste kohta viitavad sellele, et nimekirja tuleks muuta.

| (4) | Eelkõige osutavad asjakohased teabeallikad, et Kambodžast pärit baklažaanide, lehtselleri ja spargelubade, Indiast pärit seesamiseemnete ning Vietnamist pärit draakoniviljade saadetiste puhul on tekkinud uued ohud, mistõttu tuleks nende toodete saadetiste puhul kehtestada kõrgendatud rangusastmega ametlikud kontrollid. Seega tuleks nimekirja lisada kanded kõnealuste saadetiste kohta. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige osutavad asjakohased teabeallikad, et Kambodžast pärit baklažaanide, lehtselleri ja spargelubade, Indiast pärit seesamiseemnete ning Vietnamist pärit draakoniviljade saadetiste puhul on tekkinud uued ohud, mistõttu tuleks nende toodete saadetiste puhul kehtestada kõrgendatud rangusastmega ametlikud kontrollid. Seega tuleks nimekirja lisada kanded kõnealuste saadetiste kohta.

| (5) | Lisaks tuleks nimekirja muuta, kustutades sealt kanded nende toodete kohta, mis kättesaadava teabe kohaselt vastavad üldjoontes rahuldaval määral liidu õigusaktidega ette nähtud asjaomastele ohutusnõuetele ja mille puhul puudub seega vajadus jätkata kõrgendatud rangusastmega ametlikku kontrollimist. Seega tuleks nimekirjast välja jätta kanded Hiinast pärit külmutatud maasikate ja pomelote kohta. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks tuleks nimekirja muuta, kustutades sealt kanded nende toodete kohta, mis kättesaadava teabe kohaselt vastavad üldjoontes rahuldaval määral liidu õigusaktidega ette nähtud asjaomastele ohutusnõuetele ja mille puhul puudub seega vajadus jätkata kõrgendatud rangusastmega ametlikku kontrollimist. Seega tuleks nimekirjast välja jätta kanded Hiinast pärit külmutatud maasikate ja pomelote kohta.

| (6) | Järjepidevuse ja selguse huvides on asjakohane asendada määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisa käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

(6)

Järjepidevuse ja selguse huvides on asjakohane asendada määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisa käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

| (7) | Määrust (EÜ) nr 669/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Määrust (EÜ) nr 669/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. september 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 669/2009, 24. juuli 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil ja muudetakse otsust 2006/504/EÜ (ELT L 194, 25.7.2009, lk 11).

2

---

LISA

„I LISA

Mitteloomne sööt ja toit, mille suhtes nähakse ette kõrgendatud rangusastmega ametlik kontrollimine määratud sisenemiskohtades

| Sööt ja toit
  (kavandatud kasutusotstarve) | CN-kood (1) | TARICi alamrubriik | Päritoluriik | Oht | Identsuse ja füüsilise kontrollimise sagedus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rosinad

  (toit) | 0806 20 | | Afganistan (AF) | Ohratoksiin A | 50 |
| — | Koorimata maapähklid |

Sööt ja toit

(kavandatud kasutusotstarve)

CN-kood (1)

TARICi alamrubriik

Päritoluriik

Oht

Identsuse ja füüsilise kontrollimise sagedus (%)

Rosinad

(toit)

0806 20

Afganistan (AF)

Ohratoksiin A

50

—

Koorimata maapähklid

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Brasiilia (BR)

Aflatoksiinid

10

| — | Kooritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Kooritud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid

| — | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98

(sööt ja toit)

| — | Spargeload
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Spargeload

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00 ;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00 ;

ex 0710 22 00

10

10

Kambodža (KH)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (2)

50

| — | Baklažaanid |
| --- | --- |

—

Baklažaanid

| — | 0709 30 00 ;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00 ;

ex 0710 80 95

72

(toit — värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

Lehtseller (Apium graveolens)

(toit — värsked või jahutatud ürdid)

ex 0709 40 00

10

Kambodža (KH)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (3)

50

Brassica oleracea

(muu söödav kapsas perekonnast Brassica, Hiina spargelkapsas) (4)

(toit — värske või jahutatud)

ex 0704 90 90

40

Hiina (CN)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (5)

50

Tee, lõhna- või maitseainetega või ilma

(toit)

0902

Hiina (CN)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (6)

10

| — | Baklažaanid |
| --- | --- |

—

Baklažaanid

| — | 0709 30 00 ;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00 ;

ex 0710 80 95

72

Dominikaani Vabariik (DO)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (7)

10

| — | Karella-kibekurk
  (Momordica charantia) |
| --- | --- |

—

Karella-kibekurk

(Momordica charantia)

(toit — värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

| — | ex 0709 99 90 ;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90 ;

ex 0710 80 95

70

70

| — | Spargeload
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Spargeload

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00 ;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00 ;

ex 0710 22 00

10

10

Dominikaani Vabariik (DO)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (7)

20

| — | Piprad (paprikad ja muud) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Piprad (paprikad ja muud) (Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10 ;
  ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

0709 60 10 ;

ex 0709 60 99

20

(toit — värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

| — | 0710 80 51 ;
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

0710 80 51 ;

ex 0710 80 59

20

| — | Apelsinid (värsked või kuivatatud) |
| --- | --- |

—

Apelsinid (värsked või kuivatatud)

| — | 0805 10 20 ;
  0805 10 80 |
| --- | --- |

—

0805 10 20 ;

0805 10 80

Egiptus (EG)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (8)

10

| — | Maasikad (värsked) |
| --- | --- |

—

Maasikad (värsked)

(toit)

| — | 0810 10 00 |
| --- | --- |

—

Piprad (paprikad ja muud) (Capsicum spp.)

0709 60 10 ;

ex 0709 60 99 ;

20

Egiptus (EG)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (9)

10

(toit — värske, jahutatud või külmutatud)

0710 80 51 ;

ex 0710 80 59

20

Beetlipipra lehed (Piper betle L.)

(toit)

ex 1404 90 00

10

India (IN)

Salmonella (10)

10

Seesamiseemned

(toit — värske või jahutatud)

1207 40 90

India (IN)

Salmonella (10)

20

| — | Capsicum annuum, terve |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, terve

| — | 0904 21 10 |
| --- | --- |

—

India (IN)

Aflatoksiinid

10

| — | Capsicum annuum, purustatud või jahvatatud |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, purustatud või jahvatatud

| — | ex 0904 22 00 |
| --- | --- |

—

10

| — | Perekonda Capsicum kuuluvate taimede terved, kuivatatud viljad, va paprikad (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Perekonda Capsicum kuuluvate taimede terved, kuivatatud viljad, va paprikad (Capsicum annuum)

| — | 0904 21 90 |
| --- | --- |

—

| — | Muskaatpähkel
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskaatpähkel

(Myristica fragrans)

(toit — kuivatatud vürtsid)

| — | 0908 11 00 ;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00 ;

0908 12 00

Ensüümid, ensüümivalmistised

(sööt ja toit)

3507

India (IN)

Klooramfenikool

50

| — | Muskaatpähkel
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskaatpähkel

(Myristica fragrans)

(toit — kuivatatud vürtsid)

| — | 0908 11 00 ;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00 ;

0908 12 00

Indoneesia (ID)

Aflatoksiinid

20

| — | Herned (kaunadega) (poetamata) |
| --- | --- |

—

Herned (kaunadega) (poetamata)

| — | ex 0708 10 00 |
| --- | --- |

—

40

Kenya (KE)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (11)

10

| — | Oad (kaunadega) (poetamata) |
| --- | --- |

—

Oad (kaunadega) (poetamata)

(toit — värske või jahutatud)

| — | ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

40

Münt

(toit — värske või jahutatud ürdid)

ex 1211 90 86

30

Maroko (MA)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (12)

10

Kuivatatud oad

(toit)

0713 39 00

Nigeeria (NG)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (13)

50

Lauaviinamarjad

(toit — värske)

0806 10 10

Peruu (PE)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (14)

10

Arbuusi (Egusi, Citrullus lanatus) seemned ja nendest saadud tooted

ex 1207 70 00 ;

ex 1106 30 90 ;

ex 2008 99 99

10

30

50

Sierra Leone (SL)

Aflatoksiinid

50

(toit)

| — | Koorimata maapähklid |
| --- | --- |

—

Koorimata maapähklid

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Sudaan (SD)

Aflatoksiinid

50

| — | Kooritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Kooritud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid

| — | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98

(sööt ja toit)

Piprad (v.a paprika) (Capsicum spp.)

(toit — värske või jahutatud)

ex 0709 60 99

20

Tai (TH)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (15)

10

Beetlipipra lehed (Piper betle L.)

(toit)

ex 1404 90 00

10

Tai (TH)

Salmonella (10)

10

| — | Koriandrilehed |
| --- | --- |

—

Koriandrilehed

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Tai (TH)

Salmonella (10)

10

| — | Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik) |
| --- | --- |

—

Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Münt |
| --- | --- |

—

Münt

(toit — värsked või jahutatud ürdid)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

| — | Koriandrilehed |
| --- | --- |

—

Koriandrilehed

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Tai (TH)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (16)

10

| — | Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik) |
| --- | --- |

—

Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik)

(toit — värsked või jahutatud ürdid)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Spargeload
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Spargeload

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00 ;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00 ;

ex 0710 22 00

10

10

Tai (TH)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (16)

20

| — | Baklažaanid |
| --- | --- |

—

Baklažaanid

| — | 0709 30 00 ;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00 ;

ex 0710 80 95

72

(toit — värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

Kuivatatud aprikoosid

(toit)

0813 10 00

Türgi (TR)

Sulfitid (17)

10

| — | Paprikad
  (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Paprikad

(Capsicum annuum)

(toit — värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

| — | 0709 60 10 ;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10 ;

0710 80 51

Türgi (TR)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (18)

10

Viinamarjalehed

(toit)

ex 2008 99 99

11; 19

Türgi (TR)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (19)

10

Rosinad

(toit)

0806 20

Usbekistan (UZ)

Ohratoksiin A

50

| — | Koriandrilehed |
| --- | --- |

—

Koriandrilehed

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vietnam (VN)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (20)

20

| — | Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik) |
| --- | --- |

—

Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Münt |
| --- | --- |

—

Münt

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

| — | Petersell |
| --- | --- |

—

Petersell

(toit — värsked või jahutatud ürdid)

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

| — | Draakonivili |
| --- | --- |

—

Draakonivili

| — | ex 0810 90 20 |
| --- | --- |

—

10

Vietnam (VN)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (20)

20

| — | Söödav muskushibisk |
| --- | --- |

—

Söödav muskushibisk

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

20

| — | Piprad (v.a paprika) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Piprad (v.a paprika) (Capsicum spp.)

(toit — värske või jahutatud)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

20

---

(1)  Kui mingi CN-koodi alla kuuluvatest toodetest on vaja üle vaadata üksnes teatav osa ja kõnealuse koodi all puudub konkreetne alajaotis, lisatakse koodile „ex”.

1

(2)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa, väljendatud karbofuraanina), klorobuofaam, dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina).

2

(3)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa, väljendatud karbofuraanina), heksakonasool, fentoaat, triadimefoon ja triadimenool (triadimefooni ja triadimenooli summa).

3

(4)  Brassica oleracea L. convar'i liigid. Botrytis (L) Alef var.italica Plenck, cultivar alboglabra. Tuntakse ka nimetuste „Kai Lan”, „Gai Lan”, „Gailan”, „Kailan”, „Chinese bare Jielan” all.

4

Brassica oleracea

Botrytis

italica

alboglabra

(5)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: kloorfenapüür, fiproniil (fiproniili ja selle sulfoonmetaboliidi (MB46136) summa, väljendatud fiproniilina), karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), atseetamipriid, dimetomorf ja propikonasool.

5

(6)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: buprofesiin; imidaklopriid; fenvaleraat ja esfenvaleraat (RS & SR isomeeride summa); profenofoss; trifluraliin; triasofoss; triadimefoon ja triadimenool (triadimefooni ja triadimenooli summa), tsüpermetriin (tsüpermetriin, kaasa arvatud komponentisomeeride segud (isomeeride summa)).

6

(7)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: amitraas (amitraas, sealhulgas 2,4-dimetüülaniliiniosa sisaldavad metaboliidid, väljendatud amitraasina), atsefaat, aldikarb (aldikarbi, selle sulfoksiidi ja sulfooni summa, väljendatud aldikarbina), karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), kloorfenapüür, kloropürifoss, ditiokarbamaadid (ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam), diafentiuroon, diasinoon, diklorofoss, dikofool (p,p'- ja o,p'-isomeeri summa), dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), endosulfaan (alfa- ja beeta-isomeeri ning endosulfaansulfaadi summa, väljendatud endosulfaanina), fenamidoon, imidaklopriid, malatioon (malatiooni ja malaoksooni summa, väljendatud malatioonina), metamidofoss, metiokarb (metiokarbi ning metiokarbsulfoksiidi ja -sulfooni summa, väljendatud metiokarbina), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), monokrotofoss, oksamüül, profenofoss, propikonasool, tiabendasool, tiaklopriid.

7

2

(8)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), tsüflutriin (tsüflutriin, sealhulgas komponentisomeeride segud (isomeeride summa)) tsüprodiniil, diasinoon, dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), etioon, fenitrotioon, fenpropatriin, fludioksoniil, heksaflumuroon, lambda-tsühalotriin, metiokarb (metiokarbi ning metiokarbsulfoksiidi ja -sulfooni summa, väljendatud metiokarbina), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), oksamüül, fentoaat, metüültiofanaat.

8

(9)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa, väljendatud karbofuraanina), kloropürifoss, tsüpermetriin (tsüpermetriin, sealhulgas muud komponentisomeeride segud (isomeeride summa)) tsüprokonasool, dikofool (p,p'- ja o,p'-isomeeri summa), difenokonasool, dinotefuraan, etioon, flusilasool, folpeet, prokloraas (prokloraasi ja selle 2,4,6-triklorofenoolosa sisaldavad metaboliidid, väljendatud prokloraasina), profenofoss, propikonasool, metüültiofanaat ja triforiin.

9

(10)  Standardmeetod EN/ISO 6579 või sertifitseeritud meetod, mis on valideeritud nimetatud standardmeetodi alusel, kooskõlas komisjoni 15. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2073/2005 (toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta (ELT L 338, 22.12.2005, lk 1)) artikliga 5.

10

(11)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), kloropürifoss, atsefaat, metamidofoss, metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), diafentiuroon, indoksakarb S- ja R-isomeeri summana.

11

(12)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: kloropürifoss, tsüpermetriin (tsüpermetriin, sealhulgas muud komponentisomeeride segud (isomeeride summa)), dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), endosulfaan (alfa- ja beeta-isomeeri ning endosulfaansulfaadi summa, väljendatud endosulfaanina), heksakonasool, metüülparatioon (metüülparatiooni ja metüülparaoksooni summa, väljendatud metüülparatioonina), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), flutriafool, karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), flubeendiamiid, müklobutaniil, malatioon (malatiooni ja malaoksooni summa, väljendatud malatioonina).

12

(13)  Eelkõige diklorofossi jäägid.

13

(14)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: dinikonasool, etefoon, metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina).

14

(15)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa, väljendatud karbofuraanina), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), triasofoss, malatioon (malatiooni ja malaoksooni summa, väljendatud malatioonina), profenofoss, protiofoss, etioon, karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), triforiin, protsümidoon, formetanaat: formetanaadi ja selle soolade summa, väljendatud formetanaat-vesinikkloriidina.

15

(16)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: atsefaat, karbarüül, karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa, väljendatud karbofuraanina), kloropürifoss, metüülkloropürifoss, dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), etioon, malatioon (malatiooni ja malaksooni summa, väljendatud malatioonina), metalaksüül ja metalaksüül-M (kaasa arvatud muud komponentisomeeride segud, sealhulgas metalaksüül-M (isomeeride summa)), metamidofoss, metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), monokrotofoss, profenofoss, protiofoss, kvinalfoss, triadimefoon ja triadimenool (triadimefooni ja triadimenooli summa), triasofoss, dikrotofoss, EPN, triforiin.

16

(17)  Standardmeetodid: EN 1988-1:1998, EN 1988-2:1998 või ISO 5522:1981.

17

(18)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), oksamüül, karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), klofentesiin, diafentiuroon, dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), formetanaat: formetanaadi ja selle soolade summa, väljendatud formetanaat-vesinikkloriidina, malatioon (malatiooni ja malaoksooni summa, väljendatud malatioonina), protsümidoon, tetradifoon, metüültiofanaat.

18

(19)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: asoksüstrobiin, boskaliid, kloropürifoss, ditiokarbamaadid (ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam), endosulfaan (alfa- ja beeta-isomeeri ning endosulfaansulfaadi summa, väljendatud endosulfaanina), metüülkresoksiim, lambda-tsühalotriin, metalaksüül ja metalaksüül-M (metalaksüül, sh muud seda moodustavate isomeeride segud, k.a metalaksüül-M (isomeeride summa)), metoksüfenosiid, metrafenoon, müklobutaniil, penkonasool, püraklostrobiin, pürimetaniil, triadimefoon ja triadimenool (triadimefooni ja triadimenooli summa), trifloksüstrobiin.

19

2

(20)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa, väljendatud karbofuraanina), karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), kloropürifoss, ditiokarbamaadid (ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam), profenofoss, permetriin (isomeeride summa), heksakonasool, difenokonasool, propikonasool, fiproniil (fiproniili ja sulfoonmetaboliidi (MB46136) summa, väljendatud fiproniilina), propargiit, flusilasool, fentoaat, tsüpermetriin (tsüpermetriin, sealhulgas muud komponentisomeeride segud (isomeeride summa)), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), kvinalfoss, pentsükuroon, metidatioon, dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), fenbukonasool.”

20

2

---

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/40

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1022/2014,

26. september 2014,

millega muudetakse 220. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 9. septembril 2014 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta ühte kannet nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelus, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Peale selle tuleks üks isik loetelust kustutada, sest ta tuleks kanda nõukogu määruse (EL) nr 753/2011 (2) kohasesse loetellu, ning ühte olemasolevat kannet tuleks muuta, lisades sellesse täiendava identifitseerimisteabe vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 15. augusti 2014. aasta otsusele. |
| --- | --- |

(2)

9. septembril 2014 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta ühte kannet nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelus, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Peale selle tuleks üks isik loetelust kustutada, sest ta tuleks kanda nõukogu määruse (EL) nr 753/2011 (2) kohasesse loetellu, ning ühte olemasolevat kannet tuleks muuta, lisades sellesse täiendava identifitseerimisteabe vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 15. augusti 2014. aasta otsusele.

| (3) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada, |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. september 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor rahastamisvahendid

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) nr 753/2011, 1. august 2011, milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis (ELT L 199, 2.8.2011, lk 1).

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkirja „Füüsilised isikud” alt jäetakse välja järgmine kanne:
  „Qari Rahmat (teise nimega Kari Rahmat). Sünniaeg: a) 1981, b) 1982. Sünnikoht: Shadal (Shadaal) Bazaar, Achini piirkond, Nangarhari provints, Afganistan. Aadress: a) Kamkai küla, Achini piirkond, Nangarhari provints, Afganistan, b) Nangarhari provints, Afganistan. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 20.8.2014.” |
| --- | --- |

1)

Pealkirja „Füüsilised isikud” alt jäetakse välja järgmine kanne:

„Qari Rahmat (teise nimega Kari Rahmat). Sünniaeg: a) 1981, b) 1982. Sünnikoht: Shadal (Shadaal) Bazaar, Achini piirkond, Nangarhari provints, Afganistan. Aadress: a) Kamkai küla, Achini piirkond, Nangarhari provints, Afganistan, b) Nangarhari provints, Afganistan. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 20.8.2014.”

| 2) | Kanne „Mokhtar Belmokhtar (teiste nimedega a) Belaouar Khaled Abou El Abass, b) Belaouer Khaled Abou El Abass, c) Belmokhtar Khaled Abou El Abes, d) Khaled Abou El Abass, e) Khaled Abou El Abbes, f) Khaled Abou El Abes, g) Khaled Abulabbas Na Oor, h) Mukhtar Belmukhtar, i) Abou Abbes Khaled, j) Belaoua, k) Belaour). Sünniaeg: 1.6.1972. Sünnikoht: Ghardaia, Alžeeria. Kodakondsus: Alžeeria. Muu teave: a) isa nimi: Mohamed; ema nimi: Zohra Chemkha; b) organisatsiooni The Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb (AQIM) nõukogu liige; c) AQIMi neljandas piirkonnas (Sahel/Sahara) rühmituse Katibat el Moulathamoune juht. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 11.11.2003.” asendatakse järgmisega:
  „Mokhtar Belmokhtar (teiste nimedega a) Belaouar Khaled Abou El Abass, b) Belaouer Khaled Abou El Abass, c) Belmokhtar Khaled Abou El Abes, d) Khaled Abou El Abass, e) Khaled Abou El Abbes, f) Khaled Abou El Abes, g) Khaled Abulabbas Na Oor, h) Mukhtar Belmukhtar, i) Abou Abbes Khaled, j) Belaoua, k) Belaour). Sünniaeg: 1.6.1972. Sünnikoht: Ghardaia, Alžeeria. Kodakondsus: Alžeeria. Muu teave: a) isa nimi: Mohamed; ema nimi: Zohra Chemkha; b) organisatsiooni The Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb (AQIM) nõukogu liige; c) rühmituste Al Mouakaoune Biddam, Al Moulathamoun ja Al Mourabitoun juht. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 11.11.2003.” |
| --- | --- |

2)

Kanne „Mokhtar Belmokhtar (teiste nimedega a) Belaouar Khaled Abou El Abass, b) Belaouer Khaled Abou El Abass, c) Belmokhtar Khaled Abou El Abes, d) Khaled Abou El Abass, e) Khaled Abou El Abbes, f) Khaled Abou El Abes, g) Khaled Abulabbas Na Oor, h) Mukhtar Belmukhtar, i) Abou Abbes Khaled, j) Belaoua, k) Belaour). Sünniaeg: 1.6.1972. Sünnikoht: Ghardaia, Alžeeria. Kodakondsus: Alžeeria. Muu teave: a) isa nimi: Mohamed; ema nimi: Zohra Chemkha; b) organisatsiooni The Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb (AQIM) nõukogu liige; c) AQIMi neljandas piirkonnas (Sahel/Sahara) rühmituse Katibat el Moulathamoune juht. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 11.11.2003.” asendatakse järgmisega:

„Mokhtar Belmokhtar (teiste nimedega a) Belaouar Khaled Abou El Abass, b) Belaouer Khaled Abou El Abass, c) Belmokhtar Khaled Abou El Abes, d) Khaled Abou El Abass, e) Khaled Abou El Abbes, f) Khaled Abou El Abes, g) Khaled Abulabbas Na Oor, h) Mukhtar Belmukhtar, i) Abou Abbes Khaled, j) Belaoua, k) Belaour). Sünniaeg: 1.6.1972. Sünnikoht: Ghardaia, Alžeeria. Kodakondsus: Alžeeria. Muu teave: a) isa nimi: Mohamed; ema nimi: Zohra Chemkha; b) organisatsiooni The Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb (AQIM) nõukogu liige; c) rühmituste Al Mouakaoune Biddam, Al Moulathamoun ja Al Mourabitoun juht. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 11.11.2003.”

| 3) | Kanne „Hamid Hamad Hamid al-'Ali. Sünniaeg: 17.11.1960. Sünnikoht: a) Kuveit, b) Katar. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 15.8.2014.” asendatakse järgmisega:
  „Hamid Hamad Hamid al-'Ali. Sünniaeg: 17.11.1960. Sünnikoht: a) Kuveit, b) Katar. Kodakondsus: Kuveidi. Passi number: a) 001714467 (Kuveidi pass), b) 101505554 (Kuveidi pass). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 15.8.2014.” |
| --- | --- |

3)

Kanne „Hamid Hamad Hamid al-'Ali. Sünniaeg: 17.11.1960. Sünnikoht: a) Kuveit, b) Katar. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 15.8.2014.” asendatakse järgmisega:

„Hamid Hamad Hamid al-'Ali. Sünniaeg: 17.11.1960. Sünnikoht: a) Kuveit, b) Katar. Kodakondsus: Kuveidi. Passi number: a) 001714467 (Kuveidi pass), b) 101505554 (Kuveidi pass). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 15.8.2014.”

---

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/42

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1023/2014,

26. september 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. september 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 53,3 |
| TR | 83,3 |
| XS | 79,6 |
| ZZ | 72,1 |
| 0707 00 05 | MK | 29,8 |
| TR | 100,1 |
| ZZ | 65,0 |
| 0709 93 10 | TR | 108,4 |
| ZZ | 108,4 |
| 0805 50 10 | AR | 143,7 |
| CL | 91,2 |
| IL | 103,5 |
| TR | 117,7 |
| UY | 116,2 |
| ZA | 139,0 |
| ZZ | 118,6 |
| 0806 10 10 | BR | 167,9 |
| MK | 103,8 |
| TR | 113,0 |
| ZZ | 128,2 |
| 0808 10 80 | BR | 56,6 |
| CL | 121,2 |
| NZ | 126,0 |
| US | 135,4 |
| ZA | 153,7 |
| ZZ | 118,6 |
| 0808 30 90 | CN | 101,3 |
| TR | 118,4 |
| ZZ | 109,9 |
| 0809 40 05 | MK | 9,0 |
| ZZ | 9,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

53,3

TR

83,3

XS

79,6

ZZ

72,1

0707 00 05

MK

29,8

TR

100,1

ZZ

65,0

0709 93 10

TR

108,4

ZZ

108,4

0805 50 10

AR

143,7

CL

91,2

IL

103,5

TR

117,7

UY

116,2

ZA

139,0

ZZ

118,6

0806 10 10

BR

167,9

MK

103,8

TR

113,0

ZZ

128,2

0808 10 80

BR

56,6

CL

121,2

NZ

126,0

US

135,4

ZA

153,7

ZZ

118,6

0808 30 90

CN

101,3

TR

118,4

ZZ

109,9

0809 40 05

MK

9,0

ZZ

9,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/44

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1024/2014,

26. september 2014,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 891/2009 ja rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 kohaselt suhkrusektoris avatud tariifikvootide raames ajavahemikul 8. kuni 14. septembrini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud koguste suhtes, ja peatatakse kõnealuste litsentside taotluste esitamine

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 891/2009 (2) ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 170/2013 (3) avati aastased tariifikvoodid suhkrusektori toodete impordiks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 891/2009 (2) ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 170/2013 (3) avati aastased tariifikvoodid suhkrusektori toodete impordiks.

| (2) | Ajavahemikul 8. kuni 14. septembrini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. kuni 31. oktoobrini 2014 ületavad järjekorranumbri 09.4321 jaoks ette nähtud koguse. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (4) artikli 7 lõikele 2. Uute taotluste esitamine kõnealuse järjekorranumbri kohta tuleks kvoodi kehtivusaja lõpuni peatada. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 8. kuni 14. septembrini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. kuni 31. oktoobrini 2014 ületavad järjekorranumbri 09.4321 jaoks ette nähtud koguse. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (4) artikli 7 lõikele 2. Uute taotluste esitamine kõnealuse järjekorranumbri kohta tuleks kvoodi kehtivusaja lõpuni peatada.

| (3) | Ajavahemikul 8. kuni 14. septembrini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. kuni 31. oktoobrini 2014 on võrdsed järjekorranumbri 09.4367 jaoks ette nähtud kogusega. Uute taotluste esitamine kõnealuse järjekorranumbri kohta tuleks kvoodi kehtivusaja lõpuni peatada. |
| --- | --- |

(3)

Ajavahemikul 8. kuni 14. septembrini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. kuni 31. oktoobrini 2014 on võrdsed järjekorranumbri 09.4367 jaoks ette nähtud kogusega. Uute taotluste esitamine kõnealuse järjekorranumbri kohta tuleks kvoodi kehtivusaja lõpuni peatada.

| (4) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 891/2009 ja rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 kohaselt ajavahemikul 8. kuni 14. septembrini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud koguste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.

2.   Uute impordilitsentsitaotluste esitamine lisas esitatud järjekorranumbrite kohta peatatakse kvoodi kehtivusaja 2014/2015 lõpuni.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. september 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 891/2009, 25. september 2009, millega avatakse teatavad ühenduse tariifikvoodid suhkrusektoris ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 254, 26.9.2009, lk 82).

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 170/2013, 25. veebruar 2013, milles sätestatakse üleminekumeetmed suhkrusektoris seoses Horvaatia ühinemisega (ELT L 55, 27.2.2013, lk 1).

3

(4)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

4

---

LISA

CXL kontsessioonisuhkur

Kvoodi kehtivusaeg 2014/2015

Taotlused, mis on esitatud ajavahemikul 8. kuni 14. septembrini 2014

| Järjekorranumber | Riik | Jaotuskoefitsient (%) | Uued taotlused |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austraalia | — | — |
| 09.4318 | Brasiilia | — | — |
| 09.4319 | Kuuba | — | — |
| 09.4320 | Muud kolmandad riigid | — | — |
| 09.4321 | India | 33,311125 | Peatatud |

Järjekorranumber

Riik

Jaotuskoefitsient (%)

Uued taotlused

09.4317

Austraalia

—

—

09.4318

Brasiilia

—

—

09.4319

Kuuba

—

—

09.4320

Muud kolmandad riigid

—

—

09.4321

India

33,311125

Peatatud

Balkani suhkur

Kvoodi kehtivusaeg 2014/2015

Taotlused, mis on esitatud ajavahemikul 8. kuni 14. septembrini 2014

| Järjekorranumber | Riik | Jaotuskoefitsient (%) | Uued taotlused |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albaania | — | — |
| 09.4325 | Bosnia ja Hertsegoviina | — | — |
| 09.4326 | Serbia | — | — |
| 09.4327 | Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik | — | — |

Järjekorranumber

Riik

Jaotuskoefitsient (%)

Uued taotlused

09.4324

Albaania

—

—

09.4325

Bosnia ja Hertsegoviina

—

—

09.4326

Serbia

—

—

09.4327

Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik

—

—

Üleminekumeetmed, erakorraline importsuhkur ja tööstuslik suhkur

Kvoodi kehtivusaeg 2014/2015

Taotlused, mis on esitatud ajavahemikul 8. kuni 14. septembrini 2014

| Järjekorranumber | Liik | Jaotuskoefitsient (%) | Uued taotlused |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4367 | Üleminekumeetmed (Horvaatia) | — | Peatatud |
| 09.4380 | Erakorraline importsuhkur | — | — |
| 09.4390 | Tööstuslik suhkur | — | — |

Järjekorranumber

Liik

Jaotuskoefitsient (%)

Uued taotlused

09.4367

Üleminekumeetmed (Horvaatia)

—

Peatatud

09.4380

Erakorraline importsuhkur

—

—

09.4390

Tööstuslik suhkur

—

—

---

OTSUSED

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/47

---

NÕUKOGU OTSUS,

25. september 2014,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa muutmisega

(2014/675/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2, artikli 114 lõiget 1 ja artikli 168 lõike 4 punkti b koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majanduspiirkonna leping (2) (edaspidi „EMP leping”) jõustus 1. jaanuaril 1994. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majanduspiirkonna leping (2) (edaspidi „EMP leping”) jõustus 1. jaanuaril 1994.

| (2) | Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu II lisa. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu II lisa.

| (3) | EMP lepingu II lisa sisaldab tehnilisi norme, standardeid, katsetamist ja sertifitseerimist käsitlevaid erisätteid ja -korda. |
| --- | --- |

(3)

EMP lepingu II lisa sisaldab tehnilisi norme, standardeid, katsetamist ja sertifitseerimist käsitlevaid erisätteid ja -korda.

| (4) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2009 (3). |
| --- | --- |

(4)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2009 (3).

| (5) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(5)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011 (4).

| (6) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 541/2011 (5). |
| --- | --- |

(6)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 541/2011 (5).

| (7) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni määrus (EL) nr 544/2011 (6). |
| --- | --- |

(7)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni määrus (EL) nr 544/2011 (6).

| (8) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni määrus (EL) nr 545/2011 (7). |
| --- | --- |

(8)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni määrus (EL) nr 545/2011 (7).

| (9) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni määrus (EL) nr 546/2011 (8). |
| --- | --- |

(9)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni määrus (EL) nr 546/2011 (8).

| (10) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni määrus (EL) nr 547/2011 (9). |
| --- | --- |

(10)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni määrus (EL) nr 547/2011 (9).

| (11) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 844/2012 (10). |
| --- | --- |

(11)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 844/2012 (10).

| (12) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni määrus (EL) nr 283/2013 (11). |
| --- | --- |

(12)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni määrus (EL) nr 283/2013 (11).

| (13) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni määrus (EL) nr 284/2013 (12). |
| --- | --- |

(13)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni määrus (EL) nr 284/2013 (12).

| (14) | Määrusega (EÜ) nr 1107/2009 on tunnistatud kehtetuks nõukogu direktiivid 79/117/EMÜ (13) ja 91/414/EMÜ, (14) mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta. |
| --- | --- |

(14)

Määrusega (EÜ) nr 1107/2009 on tunnistatud kehtetuks nõukogu direktiivid 79/117/EMÜ (13) ja 91/414/EMÜ, (14) mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

| (15) | Määrusega (EL) nr 283/2013 on tunnistatud kehtetuks määrus (EL) nr 544/2011, mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta. |
| --- | --- |

(15)

Määrusega (EL) nr 283/2013 on tunnistatud kehtetuks määrus (EL) nr 544/2011, mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

| (16) | Määrusega (EL) nr 284/2013 on tunnistatud kehtetuks määrus (EL) nr 545/2011, mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta. |
| --- | --- |

(16)

Määrusega (EL) nr 284/2013 on tunnistatud kehtetuks määrus (EL) nr 545/2011, mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

| (17) | Seetõttu tuleks EMP lepingu II lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(17)

Seetõttu tuleks EMP lepingu II lisa vastavalt muuta.

| (18) | Liidu seisukoht EMP ühiskomitees peaks seepärast tuginema lisatud otsuse eelnõule, |
| --- | --- |

(18)

Liidu seisukoht EMP ühiskomitees peaks seepärast tuginema lisatud otsuse eelnõule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine” muutmise suhtes EMP ühiskomitees Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 25. september 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

F. GUIDI

---

(1)  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

1

(2)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 1. juuni 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 541/2011, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 187).

5

(6)  Komisjoni 10. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 544/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses toimeainete andmenõuetega (ELT L 155, 11.6.2011, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 10. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 545/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite andmenõuetega (ELT L 155, 11.6.2011, lk 67).

7

(8)  Komisjoni 10. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 546/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite hindamise ja lubade andmise ühtsete põhimõtetega (ELT L 155, 11.6.2011, lk 127).

8

(9)  Komisjoni 8. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 547/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite märgistamise nõuetega (ELT L 155, 11.6.2011, lk 176).

9

(10)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

10

(11)  Komisjoni 1. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 283/2013, milles sätestatakse toimeainete andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (ELT L 93, 3.4.2013, lk 1).

11

(12)  Komisjoni 1. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 284/2013, milles sätestatakse taimekaitsevahendite andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (ELT L 93, 3.4.2013, lk 85).

12

(13)  Nõukogu 21. detsembri 1978. aasta direktiiv 79/117/EMÜ, millega keelatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimine ja kasutamine (EÜT L 33, 8.2.1979, lk 36).

13

(14)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ, taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

14

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2014,

...,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine”

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1). |
| --- | --- |

(1)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1).

| (2) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga, (2) parandatud ELT L 26, 28.1.2012, lk 38. |
| --- | --- |

(2)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga, (2) parandatud ELT L 26, 28.1.2012, lk 38.

| (3) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 1. juuni 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 541/2011, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (3). |
| --- | --- |

(3)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 1. juuni 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 541/2011, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (3).

| (4) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 10. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 544/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses toimeainete andmenõuetega (4). |
| --- | --- |

(4)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 10. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 544/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses toimeainete andmenõuetega (4).

| (5) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 10. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 545/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite andmenõuetega (5). |
| --- | --- |

(5)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 10. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 545/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite andmenõuetega (5).

| (6) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 10. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 546/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite hindamise ja lubade andmise ühtsete põhimõtetega (6). |
| --- | --- |

(6)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 10. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 546/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite hindamise ja lubade andmise ühtsete põhimõtetega (6).

| (7) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 8. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 547/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite märgistamise nõuetega (7). |
| --- | --- |

(7)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 8. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 547/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite märgistamise nõuetega (7).

| (8) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (8). |
| --- | --- |

(8)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (8).

| (9) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 1. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 283/2013, milles sätestatakse toimeainete andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (9). |
| --- | --- |

(9)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 1. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 283/2013, milles sätestatakse toimeainete andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (9).

| (10) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 1. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 284/2013, milles sätestatakse taimekaitsevahendite andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (10). |
| --- | --- |

(10)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 1. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 284/2013, milles sätestatakse taimekaitsevahendite andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (10).

| (11) | Määrusega (EÜ) nr 1107/2009 on tunnistatud kehtetuks nõukogu direktiivid 79/117/EMÜ (11) ja 91/414/EMÜ, (12) mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta. |
| --- | --- |

(11)

Määrusega (EÜ) nr 1107/2009 on tunnistatud kehtetuks nõukogu direktiivid 79/117/EMÜ (11) ja 91/414/EMÜ, (12) mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

| (12) | Määrusega (EL) nr 283/2013 on tunnistatud kehtetuks määrus (EL) nr 544/2011, mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta. |
| --- | --- |

(12)

Määrusega (EL) nr 283/2013 on tunnistatud kehtetuks määrus (EL) nr 544/2011, mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

| (13) | Määrusega (EL) nr 284/2013 on tunnistatud kehtetuks määrus (EL) nr 545/2011, mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta. |
| --- | --- |

(13)

Määrusega (EL) nr 284/2013 on tunnistatud kehtetuks määrus (EL) nr 545/2011, mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

| (14) | Seetõttu tuleks EMP lepingu II lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(14)

Seetõttu tuleks EMP lepingu II lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu II lisa XV peatükki muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkti 12zzo (komisjoni otsus 2013/204/EL) järele lisatakse järgmine tekst:






  „13. | 32009 R 1107: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2009, 21. oktoober 2009, taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).
  Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse nimetatud määruse sätteid järgmiste kohandustega:






  a) | EFTA riigid võivad rakendada oma õigust piirata nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ või määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 80 sätestatud üleminekumeetmete kohaselt heakskiidetud toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite juurdepääsu oma turgudele. |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Punkti 12zzo (komisjoni otsus 2013/204/EL) järele lisatakse järgmine tekst:

„13.

32009 R 1107: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2009, 21. oktoober 2009, taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse nimetatud määruse sätteid järgmiste kohandustega:

a)

EFTA riigid võivad rakendada oma õigust piirata nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ või määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 80 sätestatud üleminekumeetmete kohaselt heakskiidetud toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite juurdepääsu oma turgudele.

| b) | EFTA riigid, v.a Liechtenstein, võivad olla „referentliikmesriigid” ja „koos tegutsevad referentliikmesriigid”. |
| --- | --- |

b)

EFTA riigid, v.a Liechtenstein, võivad olla „referentliikmesriigid” ja „koos tegutsevad referentliikmesriigid”.

| c) | Artiklisse 18 lisatakse järgmine lause:
  „Artikli 18 punkti f kohaselt saab EFTA riik ülesande toimeaineid hinnata vaid siis, kui ta on selleks nõusoleku andnud.” |
| --- | --- |

c)

Artiklisse 18 lisatakse järgmine lause:

„Artikli 18 punkti f kohaselt saab EFTA riik ülesande toimeaineid hinnata vaid siis, kui ta on selleks nõusoleku andnud.”

| d) | Artikli 37 lõikele 4 ja artikli 42 lõikele 2 lisatakse järgmine lause:
  „EFTA riikidele algab 120-päevane otsustusperiood kõige varem kuupäevast, mil taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete heakskiitmise akt on inkorporeeritud käesolevasse lepingusse.” |
| --- | --- |

d)

Artikli 37 lõikele 4 ja artikli 42 lõikele 2 lisatakse järgmine lause:

„EFTA riikidele algab 120-päevane otsustusperiood kõige varem kuupäevast, mil taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete heakskiitmise akt on inkorporeeritud käesolevasse lepingusse.”

| e) | Artikli 47 lõikele 3 lisatakse järgmine lause:
  „EFTA riikidele algab 120-päevane otsustusperiood kõige varem kuupäevast, mil madala riskiastmega taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete heakskiitmise akt on inkorporeeritud käesolevasse lepingusse.” |
| --- | --- |

e)

Artikli 47 lõikele 3 lisatakse järgmine lause:

„EFTA riikidele algab 120-päevane otsustusperiood kõige varem kuupäevast, mil madala riskiastmega taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete heakskiitmise akt on inkorporeeritud käesolevasse lepingusse.”

| f) | Artiklisse 48 lisatakse järgmine lause:
  „EFTA riigid võivad piirata geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate taimekaitsevahendite juurdepääsu oma turgudele juhul, kui käesoleva lepinguga kohandatud direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 kohaselt on nimetatud organismide suhtes võetud piiravaid või keelavaid meetmeid.” |
| --- | --- |

f)

Artiklisse 48 lisatakse järgmine lause:

„EFTA riigid võivad piirata geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate taimekaitsevahendite juurdepääsu oma turgudele juhul, kui käesoleva lepinguga kohandatud direktiivi 2001/18/EÜ artikli 23 kohaselt on nimetatud organismide suhtes võetud piiravaid või keelavaid meetmeid.”

| g) | Artiklit 49 ei kohaldata Liechtensteini suhtes. |
| --- | --- |

g)

Artiklit 49 ei kohaldata Liechtensteini suhtes.

| h) | Artikli 80 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „Taimekaitsevahendit, millele on antud luba vastavalt loa andmise ajal kohaldatavatele siseriiklikele õigusnormidele, võib jätkuvalt turula lasta seni, kuni taimekaitsevahendi kohta on määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt läbi viidud riskihindamine.” |
| --- | --- |

h)

Artikli 80 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„Taimekaitsevahendit, millele on antud luba vastavalt loa andmise ajal kohaldatavatele siseriiklikele õigusnormidele, võib jätkuvalt turula lasta seni, kuni taimekaitsevahendi kohta on määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt läbi viidud riskihindamine.”

| i) | I lisa osasse „Tsoon A — põhi” lisatakse järgnev:
  „Island, Norra” |
| --- | --- |

i)

I lisa osasse „Tsoon A — põhi” lisatakse järgnev:

„Island, Norra”

| j) | I lisa osasse „Tsoon B — keskosa” lisatakse järgnev:
  „Liechtenstein” |
| --- | --- |

j)

I lisa osasse „Tsoon B — keskosa” lisatakse järgnev:

„Liechtenstein”

| 13a. | 32011 R 0540: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1), parandatud ELT L 26, 28.1.2012, lk 38, mida on muudetud:






  — | 32011 R 0541: komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 541/2011, 1. juuni 2011 (ELT L 153, 11.6.2011, lk 187). |
| --- | --- | --- |

13a.

32011 R 0540: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1), parandatud ELT L 26, 28.1.2012, lk 38, mida on muudetud:

—

32011 R 0541: komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 541/2011, 1. juuni 2011 (ELT L 153, 11.6.2011, lk 187).

Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse nimetatud määruse sätteid järgmise kohandusega:

EFTA riigid võivad rakendada oma õigust piirata nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ või määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 80 sätestatud üleminekumeetmete kohaselt heakskiidetud toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite juurdepääsu oma turgudele.

| 13b. | 32011 R 0544: komisjoni määrus (EL) nr 544/2011, 10. juuni 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses toimeainete andmenõuetega (ELT L 155, 11.6.2011, lk 1). |
| --- | --- |

13b.

32011 R 0544: komisjoni määrus (EL) nr 544/2011, 10. juuni 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses toimeainete andmenõuetega (ELT L 155, 11.6.2011, lk 1).

| 13c. | 32011 R 0545: komisjoni määrus (EL) nr 545/2011, 10. juuni 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite andmenõuetega (ELT L 155, 11.6.2011, lk 67). |
| --- | --- |

13c.

32011 R 0545: komisjoni määrus (EL) nr 545/2011, 10. juuni 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite andmenõuetega (ELT L 155, 11.6.2011, lk 67).

| 13d. | 32011 R 0546: komisjoni määrus (EL) nr 546/2011, 10. juuni 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite hindamise ja lubade andmise ühtsete põhimõtetega (ELT L 155, 11.6.2011, lk 127). |
| --- | --- |

13d.

32011 R 0546: komisjoni määrus (EL) nr 546/2011, 10. juuni 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite hindamise ja lubade andmise ühtsete põhimõtetega (ELT L 155, 11.6.2011, lk 127).

| 13e. | 32011 R 0547: komisjoni määrus (EL) nr 547/2011, 8. juuni 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite märgistamise nõuetega (ELT L 155, 11.6.2011, lk 176).
  Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse nimetatud määruse sätteid järgmiste kohandustega:






  a) | II lisa punkti 1.1 jaotise „RSh 1” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Eitrað í snertingu við augu.
  NO: Giftig ved øyekontakt.” |
| --- | --- | --- |

13e.

32011 R 0547: komisjoni määrus (EL) nr 547/2011, 8. juuni 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite märgistamise nõuetega (ELT L 155, 11.6.2011, lk 176).

Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse nimetatud määruse sätteid järgmiste kohandustega:

a)

II lisa punkti 1.1 jaotise „RSh 1” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Eitrað í snertingu við augu.

NO: Giftig ved øyekontakt.”

| b) | II lisa punkti 1.1 jaotise „RSh 2” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Getur valdið ljósnæmingu.
  NO: Kan gi overfølsomhet for sollys/UV-stråling.” |
| --- | --- |

b)

II lisa punkti 1.1 jaotise „RSh 2” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Getur valdið ljósnæmingu.

NO: Kan gi overfølsomhet for sollys/UV-stråling.”

| c) | II lisa punkti 1.1 jaotise „RSh 3” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Efnið brennir húð og augu í snertingu við gufu og veldur kali í snertingu við vökva.
  NO: Kontakt med damp virker etsende på hud og øyne, og kontakt med væske gir frostskade.” |
| --- | --- |

c)

II lisa punkti 1.1 jaotise „RSh 3” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Efnið brennir húð og augu í snertingu við gufu og veldur kali í snertingu við vökva.

NO: Kontakt med damp virker etsende på hud og øyne, og kontakt med væske gir frostskade.”

| d) | III lisa punktis 1 olevasse loetelusse lisatakse järgmine tekst:
  „IS: Mengið ekki vatn með efninu eða íláti þess. (Hreinsið ekki búnað nálægt yfirborðsvatni/Koma skal í veg fyrir að mengun verði með afrennsli frá bæjarhlöðum og vegum.)
  NO: Unngå forurensning av vannmiljøet med produktet eller emballasjen. (Ikke rengjør spredeutstyr nær overflatevann/unngå forurensning via avrenning fra gårdsplasser og veier).” |
| --- | --- |

d)

III lisa punktis 1 olevasse loetelusse lisatakse järgmine tekst:

„IS: Mengið ekki vatn með efninu eða íláti þess. (Hreinsið ekki búnað nálægt yfirborðsvatni/Koma skal í veg fyrir að mengun verði með afrennsli frá bæjarhlöðum og vegum.)

NO: Unngå forurensning av vannmiljøet med produktet eller emballasjen. (Ikke rengjør spredeutstyr nær overflatevann/unngå forurensning via avrenning fra gårdsplasser og veier).”

| e) | III lisa punkti 2.1 jaotise „Erisätted” alajaotise „SPo 1” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Ef efnið kemst í snertingu við húð skal fyrst hreinsa það af með þurrum klút og skola síðan húðina með miklu vatni.
  NO: Etter kontakt med huden, fjern først produktet med en tørr klut, og vask deretter med mye vann.” |
| --- | --- |

e)

III lisa punkti 2.1 jaotise „Erisätted” alajaotise „SPo 1” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Ef efnið kemst í snertingu við húð skal fyrst hreinsa það af með þurrum klút og skola síðan húðina með miklu vatni.

NO: Etter kontakt med huden, fjern først produktet med en tørr klut, og vask deretter med mye vann.”

| f) | III lisa punkti 2.1 jaotise „Erisätted” alajaotise „SPo 2” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Þvoið allan hlífðarfatnað að lokinni notkun.
  NO: Vask alt personlig verneutstyr etter bruk.” |
| --- | --- |

f)

III lisa punkti 2.1 jaotise „Erisätted” alajaotise „SPo 2” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Þvoið allan hlífðarfatnað að lokinni notkun.

NO: Vask alt personlig verneutstyr etter bruk.”

| g) | III lisa punkti 2.1 jaotise „Erisätted” alajaotise „SPo 3” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Forðist innöndun reyks eftir að kveikt hefur verið í efninu og yfirgefið þegar í stað svæðið sem er til meðhöndlunar.
  NO: Pust ikke inn røyken etter at produktet har antent, og forlat det behandlede området øyeblikkelig.” |
| --- | --- |

g)

III lisa punkti 2.1 jaotise „Erisätted” alajaotise „SPo 3” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Forðist innöndun reyks eftir að kveikt hefur verið í efninu og yfirgefið þegar í stað svæðið sem er til meðhöndlunar.

NO: Pust ikke inn røyken etter at produktet har antent, og forlat det behandlede området øyeblikkelig.”

| h) | III lisa punkti 2.1 jaotise „Erisätted” alajaotise „SPo 4” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Opna skal ílátið utanhús og við þurr skilyrði.
  NO: Beholderen skal åpnes utendørs og under tørre forhold.” |
| --- | --- |

h)

III lisa punkti 2.1 jaotise „Erisätted” alajaotise „SPo 4” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Opna skal ílátið utanhús og við þurr skilyrði.

NO: Beholderen skal åpnes utendørs og under tørre forhold.”

| i) | III lisa punkti 2.1 jaotise „Erisätted” alajaotise „SPo 5” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Loftræsta skal úðuð svæði/gróðurhús (vandlega/eða í tilgreindan tíma/þar til úðinn hefur þornað) áður en farið er þangað inn aftur.
  NO: De behandlede områder/veksthus ventileres (grundig/eller angivelse av tid/inntil produktet har tørket) før man oppholder seg der igjen.” |
| --- | --- |

i)

III lisa punkti 2.1 jaotise „Erisätted” alajaotise „SPo 5” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Loftræsta skal úðuð svæði/gróðurhús (vandlega/eða í tilgreindan tíma/þar til úðinn hefur þornað) áður en farið er þangað inn aftur.

NO: De behandlede områder/veksthus ventileres (grundig/eller angivelse av tid/inntil produktet har tørket) før man oppholder seg der igjen.”

| j) | III lisa punkti 2.2 jaotise „SPe 1” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Til að vernda grunnvatn/jarðvegslífverur skal ekki nota þetta eða annað efni sem inniheldur (tilgreinið virkt efni eða flokk virkra efna eftir því sem við á) lengur eða oftar en (tilgreinið hversu lengi eða oft má nota efnið).
  NO: For å beskytte (grunnvannet/jordlevende organismer) må dette produktet eller andre produkter som inneholder (angi navnet på virksomt stoff eller gruppe av virksomme stoffer) kun brukes/ikke brukes mer enn (angi tidsperiode eller antall behandlinger).” |
| --- | --- |

j)

III lisa punkti 2.2 jaotise „SPe 1” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Til að vernda grunnvatn/jarðvegslífverur skal ekki nota þetta eða annað efni sem inniheldur (tilgreinið virkt efni eða flokk virkra efna eftir því sem við á) lengur eða oftar en (tilgreinið hversu lengi eða oft má nota efnið).

NO: For å beskytte (grunnvannet/jordlevende organismer) må dette produktet eller andre produkter som inneholder (angi navnet på virksomt stoff eller gruppe av virksomme stoffer) kun brukes/ikke brukes mer enn (angi tidsperiode eller antall behandlinger).”

| k) | III lisa punkti 2.2 jaotise „SPe 2” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Til að vernda grunnvatn/vatnalífverur skal ekki nota þetta efni (á tilgreinda jarðvegsgerð eða við tilgreindar aðstæður).
  NO: For å beskytte (grunnvannet/vannlevende organismer) må dette produktet ikke brukes (på beskrevet jordtype eller under beskrevne forhold).” |
| --- | --- |

k)

III lisa punkti 2.2 jaotise „SPe 2” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Til að vernda grunnvatn/vatnalífverur skal ekki nota þetta efni (á tilgreinda jarðvegsgerð eða við tilgreindar aðstæður).

NO: For å beskytte (grunnvannet/vannlevende organismer) må dette produktet ikke brukes (på beskrevet jordtype eller under beskrevne forhold).”

| l) | III lisa punkti 2.2 jaotise „SPe 3” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Til að vernda vatnalífverur/plöntur utan markhóps/liðdýr utan markhóps/skordýr má ekki nota efnið nær óræktuðu landi/yfirborðsvatni en (tilgreind breidd svæðis sem er óheimilt að úða).
  NO: For å beskytte (vannlevende organismer/viltlevende planter/insekter/leddyr) må dette produktet ikke brukes nærmere enn (angi avstand) fra (overflatevann/kantvegetasjon).” |
| --- | --- |

l)

III lisa punkti 2.2 jaotise „SPe 3” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Til að vernda vatnalífverur/plöntur utan markhóps/liðdýr utan markhóps/skordýr má ekki nota efnið nær óræktuðu landi/yfirborðsvatni en (tilgreind breidd svæðis sem er óheimilt að úða).

NO: For å beskytte (vannlevende organismer/viltlevende planter/insekter/leddyr) må dette produktet ikke brukes nærmere enn (angi avstand) fra (overflatevann/kantvegetasjon).”

| m) | III lisa punkti 2.2 jaotise „SPe 4” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Til að vernda vatnalífverur/plöntur utan markhóps má ekki nota efnið á malbikað, steinsteypt, hellulagðt eða malarborið yfirborð eða vegi (járnbrautarspor) eða önnur svæði þar sem hætt er við afrennsli út í umhverfið.
  NO: For å beskytte (vannlevende organismer/viltlevende planter) må dette produktet ikke brukes på harde overflater som asfalterte, betong- brostein- eller gruslagte områder og veier/jernbane, eller på andre områder med stor risiko for avrenning.” |
| --- | --- |

m)

III lisa punkti 2.2 jaotise „SPe 4” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Til að vernda vatnalífverur/plöntur utan markhóps má ekki nota efnið á malbikað, steinsteypt, hellulagðt eða malarborið yfirborð eða vegi (járnbrautarspor) eða önnur svæði þar sem hætt er við afrennsli út í umhverfið.

NO: For å beskytte (vannlevende organismer/viltlevende planter) må dette produktet ikke brukes på harde overflater som asfalterte, betong- brostein- eller gruslagte områder og veier/jernbane, eller på andre områder med stor risiko for avrenning.”

| n) | III lisa punkti 2.2 jaotise „SPe 5” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Til að vernda fugla/villt spendýr verður að gæta þess vandlega að efnið sé algerlega hulið jarðvegi; gætið þess sérstaklega að efnið sé hulið í endum raða.
  NO: For å beskytte (fugler/ville pattedyr) skal produktet innblandes i jorden. Sørg også for at produktet er helt innblandet i enden av radene.” |
| --- | --- |

n)

III lisa punkti 2.2 jaotise „SPe 5” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Til að vernda fugla/villt spendýr verður að gæta þess vandlega að efnið sé algerlega hulið jarðvegi; gætið þess sérstaklega að efnið sé hulið í endum raða.

NO: For å beskytte (fugler/ville pattedyr) skal produktet innblandes i jorden. Sørg også for at produktet er helt innblandet i enden av radene.”

| o) | III lisa punkti 2.2 jaotise „SPe 6” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Hreinsið upp allt efni, sem hefur farið til spillis, til að vernda fugla/villt spendýr.
  NO: For å beskytte (fugler/ville pattedyr) skal alt søl fjernes.” |
| --- | --- |

o)

III lisa punkti 2.2 jaotise „SPe 6” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Hreinsið upp allt efni, sem hefur farið til spillis, til að vernda fugla/villt spendýr.

NO: For å beskytte (fugler/ville pattedyr) skal alt søl fjernes.”

| p) | III lisa punkti 2.2 jaotise „SPe 7” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Óheimilt er að nota efnið á varptíma fugla.
  NO: Må ikke brukes i fuglenes hekketid.” |
| --- | --- |

p)

III lisa punkti 2.2 jaotise „SPe 7” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Óheimilt er að nota efnið á varptíma fugla.

NO: Må ikke brukes i fuglenes hekketid.”

| q) | III lisa punkti 2.2 jaotise „SPe 8” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Hættulegt frævandi skordýrum/Til að vernda býflugur og önnur frævandi skordýr er óheimilt að nota efnið á blómstrandi nytjaplöntur/Óheimilt er að nota efnið þar sem býflugur eru í fæðuleit/Fjarlægið býkúpur meðan meðhöndlun með efninu fer fram eða hyljið þær á meðan og í (tilgreinið tíma) að lokinni meðhöndlun/Óheimilt er að nota efnið ef blómstrandi illgresi er til staðar/Eyða skal illgresi áður en það blómgast/Óheimilt er að nota efnið fyrir (tilgreinið tíma).
  NO: Farlig for bier./For å beskytte bier og andre pollinerende insekter må dette produkt ikke brukes mens kulturen blomstrer./Må ikke brukes der biene søker næring./Dekk til eller flytt bikuber i behandlingsperioden og i (nevn antall timer/dager) etter behandlingen./Må ikke brukes i nærheten av blomstrende ugress./Fjern ugresset før det blomstrer./Må ikke brukes før (tidspunkt).” |
| --- | --- |

q)

III lisa punkti 2.2 jaotise „SPe 8” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Hættulegt frævandi skordýrum/Til að vernda býflugur og önnur frævandi skordýr er óheimilt að nota efnið á blómstrandi nytjaplöntur/Óheimilt er að nota efnið þar sem býflugur eru í fæðuleit/Fjarlægið býkúpur meðan meðhöndlun með efninu fer fram eða hyljið þær á meðan og í (tilgreinið tíma) að lokinni meðhöndlun/Óheimilt er að nota efnið ef blómstrandi illgresi er til staðar/Eyða skal illgresi áður en það blómgast/Óheimilt er að nota efnið fyrir (tilgreinið tíma).

NO: Farlig for bier./For å beskytte bier og andre pollinerende insekter må dette produkt ikke brukes mens kulturen blomstrer./Må ikke brukes der biene søker næring./Dekk til eller flytt bikuber i behandlingsperioden og i (nevn antall timer/dager) etter behandlingen./Må ikke brukes i nærheten av blomstrende ugress./Fjern ugresset før det blomstrer./Må ikke brukes før (tidspunkt).”

| r) | III lisa punktis 2.3 olevasse loetelusse lisatakse järgmine tekst:
  „IS: Til að koma í veg fyrir þolmyndun skal ekki nota þetta eða annað varnarefni sem inniheldur (tilgreinið virkt efni eða flokk virkra efna eftir því sem við á) oftar eða lengur en (tilgreinið hversu oft eða lengi má nota efnið).
  NO: For å unngå utvikling av resistens må dette produkt eller andre produkter som inneholder (angi virksomt stoff eller gruppe av virksomme stoffer) kun brukes/ikke brukes mer enn (i tidsperioden eller antall ganger).” |
| --- | --- |

r)

III lisa punktis 2.3 olevasse loetelusse lisatakse järgmine tekst:

„IS: Til að koma í veg fyrir þolmyndun skal ekki nota þetta eða annað varnarefni sem inniheldur (tilgreinið virkt efni eða flokk virkra efna eftir því sem við á) oftar eða lengur en (tilgreinið hversu oft eða lengi má nota efnið).

NO: For å unngå utvikling av resistens må dette produkt eller andre produkter som inneholder (angi virksomt stoff eller gruppe av virksomme stoffer) kun brukes/ikke brukes mer enn (i tidsperioden eller antall ganger).”

| s) | III lisa punkti 2.4 jaotise „SPr 1” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Beitu skal komið fyrir þannig að ekki sé hætta á að önnur dýr komist í hana. Festa skal beituna tryggilega þannig að nagdýr geti ekki dregið hana í burtu.
  NO: Produktet skal plasseres på en slik måte at risikoen for at andre dyr kan innta produktet minimeres. Pass på at produkt i blokkform ikke kan flyttes vekk av de gnagere som skal bekjempes.” |
| --- | --- |

s)

III lisa punkti 2.4 jaotise „SPr 1” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Beitu skal komið fyrir þannig að ekki sé hætta á að önnur dýr komist í hana. Festa skal beituna tryggilega þannig að nagdýr geti ekki dregið hana í burtu.

NO: Produktet skal plasseres på en slik måte at risikoen for at andre dyr kan innta produktet minimeres. Pass på at produkt i blokkform ikke kan flyttes vekk av de gnagere som skal bekjempes.”

| t) | III lisa punkti 2.4 jaotise „SPr 2” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Auðkennið svæðið, sem meðhöndla á, meðan á meðhöndlun stendur. Varað skal við hættunni á að verða fyrir eitrun (beinni eða óbeinni) af völdum storkuvarans og tilgreina skal móteitrið við honum.
  NO: Det behandlede området skal merkes i behandlingsperioden. Faren for forgiftning (primær eller sekundær) ved inntak av antikoaguleringsmidler, samt motgift, skal angis på oppslag.” |
| --- | --- |

t)

III lisa punkti 2.4 jaotise „SPr 2” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Auðkennið svæðið, sem meðhöndla á, meðan á meðhöndlun stendur. Varað skal við hættunni á að verða fyrir eitrun (beinni eða óbeinni) af völdum storkuvarans og tilgreina skal móteitrið við honum.

NO: Det behandlede området skal merkes i behandlingsperioden. Faren for forgiftning (primær eller sekundær) ved inntak av antikoaguleringsmidler, samt motgift, skal angis på oppslag.”

| u) | III lisa punkti 2.4 jaotise „SPr 3” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:
  „IS: Hræ nagdýra skulu fjarlægð daglega af meðhöndlaða svæðinu meðan meðhöndlun stendur yfir. Ekki má setja hræin í opin sorpílát.
  NO: Døde gnagere skal fjernes fra behandlingsområdet hver dag. Døde gnagere må ikke plasseres i åpne avfallsbeholdere.” |
| --- | --- |

u)

III lisa punkti 2.4 jaotise „SPr 3” all olevasse loetelusse lisatakse järgnev:

„IS: Hræ nagdýra skulu fjarlægð daglega af meðhöndlaða svæðinu meðan meðhöndlun stendur yfir. Ekki má setja hræin í opin sorpílát.

NO: Døde gnagere skal fjernes fra behandlingsområdet hver dag. Døde gnagere må ikke plasseres i åpne avfallsbeholdere.”

| 13f. | 32012 R 0844: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, 18. september 2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).” |
| --- | --- |

13f.

32012 R 0844: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, 18. september 2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).”

| 2) | Punkti 13b (komisjoni määrus (EL) nr 544/2011) tekst asendatakse järgmisega:
  „32013 R 0283: komisjoni määrus (EL) nr 283/2013, 1. märts 2013, milles sätestatakse toimeainete andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (ELT L 93, 3.4.2013, lk 1).” |
| --- | --- |

2)

Punkti 13b (komisjoni määrus (EL) nr 544/2011) tekst asendatakse järgmisega:

„32013 R 0283: komisjoni määrus (EL) nr 283/2013, 1. märts 2013, milles sätestatakse toimeainete andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (ELT L 93, 3.4.2013, lk 1).”

| 3) | Punkti 13c (komisjoni määrus (EL) nr 545/2011) tekst asendatakse järgmisega:
  „32013 R 0284: komisjoni määrus (EL) nr 284/2013, 1. märts 2013, milles sätestatakse taimekaitsevahendite andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (ELT L 93, 3.4.2013, lk 85).” |
| --- | --- |

3)

Punkti 13c (komisjoni määrus (EL) nr 545/2011) tekst asendatakse järgmisega:

„32013 R 0284: komisjoni määrus (EL) nr 284/2013, 1. märts 2013, milles sätestatakse taimekaitsevahendite andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (ELT L 93, 3.4.2013, lk 85).”

Artikkel 2

EMP lepingu II lisa XV peatüki punkti 6 (nõukogu direktiiv 79/117/EMÜ) ja punkti 12a (nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ) tekst jäetakse välja.

Artikkel 3

Määruste (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 540/2011, parandatud ELT L 26, 28.1.2012, lk 38, (EL) nr 541/2011, (EL) nr 544/2011, (EL) nr 545/2011, (EL) nr 546/2011, (EL) nr 547/2011, (EL) nr 844/2012, (EL) nr 283/2013 ja (EL) nr 284/2013 islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub [...], tingimusel et EMP ühiskomiteele on esitatud kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (*).

Liechtensteini puhul jõustub ühiskomitee otsus samal päeval või päeval, mil jõustub Liechtensteini ja Austria vaheline leping, millega nähakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 ette koostöö taimekaitsevahenditele ja abiainetele loa andmise valdkonnas, olenevalt sellest, kumb neist on hilisem.

Artikkel 5

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, ...

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP ühiskomitee

sekretärid

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 153, 11.6.2011, lk 1.

2

(3)  ELT L 153, 11.6.2011, lk 187.

3

(4)  ELT L 155, 11.6.2011, lk 1.

4

(5)  ELT L 155, 11.6.2011, lk 67.

5

(6)  ELT L 155, 11.6.2011, lk 127.

6

(7)  ELT L 155, 11.6.2011, lk 176.

7

(8)  ELT L 252, 19.9.2012, lk 26.

8

(9)  ELT L 93, 3.4.2013, lk 1.

9

(10)  ELT L 93, 3.4.2013, lk 85.

10

(11)  EÜT L 33, 8.2.1979, lk 36.

11

(12)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

12

(*)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

*

---

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/56 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/56

---

NÕUKOGU OTSUS,

25. september 2014,

Regioonide Komitee Tšehhi asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2014/676/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Tšehhi valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. Nõukogu otsusega 2012/524/EL (3) nimetati 24. septembril 2012 Regioonide Komitee asendusliikmeks kuni 25. jaanuarini 2015 Milan CHOVANEC. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. Nõukogu otsusega 2012/524/EL (3) nimetati 24. septembril 2012 Regioonide Komitee asendusliikmeks kuni 25. jaanuarini 2015 Milan CHOVANEC.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud üks asendusliikme koht seoses Milan CHOVANECI ametiaja lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud üks asendusliikme koht seoses Milan CHOVANECI ametiaja lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015:

| — | Václav ŠLAJS, Hejtman Plzeňského kraje. |
| --- | --- |

—

Václav ŠLAJS, Hejtman Plzeňského kraje.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 25. september 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

F. GUIDI

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

(3)  ELT L 263, 28.9.2012, lk 41.

3

---

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/57

---

NÕUKOGU OTSUS,

25. september 2014,

Regioonide Komitee ühe Madalmaade liikme ja nelja Madalmaade asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2014/677/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Madalmaade valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. Nõukogu otsusega 2011/41/EL (3) nimetati 18. jaanuaril 2011 Regioonide Komitee liikmeks kuni 25. jaanuarini 2015 H.P.M. (Henk) KOOL ja Regioonide Komitee asendusliikmeteks H.A.J. (Henk) AALDERINK, J.P.W. (Jan Willem) GROOT ja L.W.C.M. (Loes) van der MEIJS. Nõukogu otsusega 2012/779/EL (4) nimetati 11. detsembril 2012 Regioonide Komitee asendusliikmeks kuni 25. jaanuarini 2015 J.H.M. (Jon) HERMANS-VLOEDBELD. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. Nõukogu otsusega 2011/41/EL (3) nimetati 18. jaanuaril 2011 Regioonide Komitee liikmeks kuni 25. jaanuarini 2015 H.P.M. (Henk) KOOL ja Regioonide Komitee asendusliikmeteks H.A.J. (Henk) AALDERINK, J.P.W. (Jan Willem) GROOT ja L.W.C.M. (Loes) van der MEIJS. Nõukogu otsusega 2012/779/EL (4) nimetati 11. detsembril 2012 Regioonide Komitee asendusliikmeks kuni 25. jaanuarini 2015 J.H.M. (Jon) HERMANS-VLOEDBELD.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud üks liikmekoht seoses H.P.M. (Henk) KOOLI ametiaja lõppemisega. |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud üks liikmekoht seoses H.P.M. (Henk) KOOLI ametiaja lõppemisega.

| (3) | Regioonide Komitees on vabanenud neli asendusliikme kohta seoses H.A.J. (Henk) AALDERINKI, J.P.W. (Jan Willem) GROOTI, J.H.M. (Jon) HERMANS-VLOEDBELDI ja L.W.C.M. (Loes) van der MEIJSI ametiaja lõppemisega, |
| --- | --- |

(3)

Regioonide Komitees on vabanenud neli asendusliikme kohta seoses H.A.J. (Henk) AALDERINKI, J.P.W. (Jan Willem) GROOTI, J.H.M. (Jon) HERMANS-VLOEDBELDI ja L.W.C.M. (Loes) van der MEIJSI ametiaja lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmena:






  — | O. (Onno) HOES, Maastrichti Burgemeester (linnapea) |
| --- | --- | --- |

a)

liikmena:

—

O. (Onno) HOES, Maastrichti Burgemeester (linnapea)

ning

| b) | asendusliikmetena:






  — | A. (Annemiek) JETTEN, Sluisi Burgemeester (linnapea) |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmetena:

—

A. (Annemiek) JETTEN, Sluisi Burgemeester (linnapea)

| — | R. (Rob) JONKMAN, Opsterlandi linnavalitsuse Wethouder (linnavalitsuse liige) |
| --- | --- |

—

R. (Rob) JONKMAN, Opsterlandi linnavalitsuse Wethouder (linnavalitsuse liige)

| — | H.J.J. (Henri) LENFERINK, Leideni Burgemeester (linnapea) |
| --- | --- |

—

H.J.J. (Henri) LENFERINK, Leideni Burgemeester (linnapea)

| — | C.L. (Cornelis) VISSER, Twenterandi Burgemeester (linnapea). |
| --- | --- |

—

C.L. (Cornelis) VISSER, Twenterandi Burgemeester (linnapea).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 25. september 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

F. GUIDI

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

(3)  ELT L 19, 22.1.2011, lk 17.

3

(4)  ELT L 342, 14.12.2012, lk 45.

4

---

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/59

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS 2014/678/ÜVJP,

26. september 2014,

millega rakendatakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 31. mai 2013. aasta otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 31. mail 2013 vastu otsuse 2013/255/ÜVJP. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 31. mail 2013 vastu otsuse 2013/255/ÜVJP.

| (2) | Euroopa Liidu Kohus tühistas oma 16. juuli 2014. aasta otsusega kohtuasjas T-572/11 nõukogu otsuse lisada Samir Hassan nõukogu otsuse 2013/255/ÜVJP I lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu Kohus tühistas oma 16. juuli 2014. aasta otsusega kohtuasjas T-572/11 nõukogu otsuse lisada Samir Hassan nõukogu otsuse 2013/255/ÜVJP I lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (3) | Samir Hassan tuleks uue põhjenduse alusel uuesti lisada loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Samir Hassan tuleks uue põhjenduse alusel uuesti lisada loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (4) | Lisaks tuleks otsuse 2013/255/ÜVJP I lisas esitatud loetelus ajakohastada kahe üksusega seotud teavet. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks tuleks otsuse 2013/255/ÜVJP I lisas esitatud loetelus ajakohastada kahe üksusega seotud teavet.

| (5) | Otsust 2013/255/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Otsust 2013/255/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2013/255/ÜVJP I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Brüssel, 26. september 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GOZI

---

(1)  ELT L 147, 1.6.2013, lk 14.

1

---

LISA

| 1. | Järgmine isik lisatakse otsuse 2013/255/ÜVJP I lisa A osas esitatud füüsiliste ja juriidiliste isikute loetellu. | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „48. | Samir (

  ) Hassan (

  ) | | Samir Hassan on silmapaistev ettevõtja, on lähedane sellistele Süüria režiimi võtmefiguuridele nagu Rami Makhlouf ja Issam Anbouba. Ta on alates 2014. aasta märtsist olnud kahepoolsete ärinõukogude Venemaa suhete aseesimees, millisele ametikohale nimetas ta majandusminister Khodr Orfali. Lisaks toetab ta sularahaannetuste abil režiimi sõjategevust. Seetõttu on Samir Hassani näol tegemist isikuga, kes toetab Süüria režiimi ja saab sellest kasu. | 27.9.2014” |

1.

Järgmine isik lisatakse otsuse 2013/255/ÜVJP I lisa A osas esitatud füüsiliste ja juriidiliste isikute loetellu.

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

„48.

Image

Image

Samir Hassan on silmapaistev ettevõtja, on lähedane sellistele Süüria režiimi võtmefiguuridele nagu Rami Makhlouf ja Issam Anbouba. Ta on alates 2014. aasta märtsist olnud kahepoolsete ärinõukogude Venemaa suhete aseesimees, millisele ametikohale nimetas ta majandusminister Khodr Orfali. Lisaks toetab ta sularahaannetuste abil režiimi sõjategevust. Seetõttu on Samir Hassani näol tegemist isikuga, kes toetab Süüria režiimi ja saab sellest kasu.

27.9.2014”

| 2. | Allpool loetletud üksusi käsitlevad kanded, mis on esitatud otsuse 2013/255/ÜVJP I lisa B osas, asendatakse järgmiste kannetega. | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „54. | Overseas Petroleum Trading (teiste nimedega „Overseas Petroleum Trading SAL (Off-Shore)” ja „Overseas Petroleum Company”). | Dunant Street, Snoubra Sector, Beirut, Lebanon. | Toetab Süüria režiimi ja saab sellest kasu, korraldades Süüria režiimile varjatud naftatarneid. | 23.7.2014 |
| 55. | Tri-Ocean Trading, teise nimega Tri-Ocean Energy | 35b Saray El Maadi Tower, Corniche El Nile, Cairo, Egypt, Postal Code 11431 P.O. Box: 1313 Maadi | Toetab Süüria režiimi ja saab sellest kasu, korraldades Süüria režiimile varjatud naftatarneid. | 23.7.2014” |

2.

Allpool loetletud üksusi käsitlevad kanded, mis on esitatud otsuse 2013/255/ÜVJP I lisa B osas, asendatakse järgmiste kannetega.

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

„54.

Overseas Petroleum Trading (teiste nimedega „Overseas Petroleum Trading SAL (Off-Shore)” ja „Overseas Petroleum Company”).

Dunant Street, Snoubra Sector, Beirut, Lebanon.

Toetab Süüria režiimi ja saab sellest kasu, korraldades Süüria režiimile varjatud naftatarneid.

23.7.2014

55.

Tri-Ocean Trading, teise nimega Tri-Ocean Energy

35b Saray El Maadi Tower, Corniche El Nile, Cairo, Egypt, Postal Code 11431 P.O. Box: 1313 Maadi

Toetab Süüria režiimi ja saab sellest kasu, korraldades Süüria režiimile varjatud naftatarneid.

23.7.2014”

---

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/61

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

25. september 2014,

millega muudetakse rakendusotsust 2012/270/EL selle kohaldamisaja osas ja seoses piiritletud aladelt pärinevate kartulimugulate veoga pakendamiskohta, tõkestamaks organismide Epitrix cucumeris (Harris), Epitrix similaris (Gentner), Epitrix subcrinita (Lec.) ja Epitrix tuberis (Gentner) levikut liidus

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 6731 all)

(2014/679/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõike 3 neljandat lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2012/270/EL (2) on sätestatud erakorralised meetmed organismide Epitrix cucumeris (Harris), Epitrix similaris (Gentner), Epitrix subcrinita (Lec.) ja Epitrix tuberis (Gentner) liitu sissetoomise ja seal levimise tõkestamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2012/270/EL (2) on sätestatud erakorralised meetmed organismide Epitrix cucumeris (Harris), Epitrix similaris (Gentner), Epitrix subcrinita (Lec.) ja Epitrix tuberis (Gentner) liitu sissetoomise ja seal levimise tõkestamiseks.

| (2) | Pärast rakendusotsuse 2012/270/EL jõustumist on olukord tänu tõhusatele meetmetele paranenud ja nende kohaldamist tuleks jätkata. Seepärast on asjakohane, et seda rakendusotsust kohaldatakse ajalise piiranguta. |
| --- | --- |

(2)

Pärast rakendusotsuse 2012/270/EL jõustumist on olukord tänu tõhusatele meetmetele paranenud ja nende kohaldamist tuleks jätkata. Seepärast on asjakohane, et seda rakendusotsust kohaldatakse ajalise piiranguta.

| (3) | Kogemused on näidanud, et on vaja võimaldada suuremat paindlikkust kartulimugulate töötlemise kohtades, kus kartulimugulate töötlemisel tagatakse, et nende pinnale ei jääks rohkem kui 0,1 % mulda ega kahjulikke organisme. Seetõttu tuleks lubada kartulimugulate väljavedu piiritletud aladelt enne nende vastavat töötlemist. Samuti tuleks kehtestada nõuded mugulate veole pakendamiskohta, tagamaks võimalikult väike fütosanitaarne risk. |
| --- | --- |

(3)

Kogemused on näidanud, et on vaja võimaldada suuremat paindlikkust kartulimugulate töötlemise kohtades, kus kartulimugulate töötlemisel tagatakse, et nende pinnale ei jääks rohkem kui 0,1 % mulda ega kahjulikke organisme. Seetõttu tuleks lubada kartulimugulate väljavedu piiritletud aladelt enne nende vastavat töötlemist. Samuti tuleks kehtestada nõuded mugulate veole pakendamiskohta, tagamaks võimalikult väike fütosanitaarne risk.

| (4) | Selleks et vältida kahjulike organismide arenemist ja levimist väljapoole piiritletud ala, tuleb kehtestada asjaomastemullajääkide ja muude jäätmete käitlemise nõuded. Samal eesmärgil tuleb kehtestada nõuded ka kartulimugulate transpordi ja pakendamise ning käitlemise kohta enne nende väljavedu piiritletud alalt või piiritletud alast väljaspool asuvast pakendamiskohast. Samuti on vajalik väljaspool piiritletud alasid asuvad mugulate pakendamise kohtades kasutatavad masinad ära puhastada, vältimaks samade masinatega töödeldavate muude kartulite saastumist. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et vältida kahjulike organismide arenemist ja levimist väljapoole piiritletud ala, tuleb kehtestada asjaomastemullajääkide ja muude jäätmete käitlemise nõuded. Samal eesmärgil tuleb kehtestada nõuded ka kartulimugulate transpordi ja pakendamise ning käitlemise kohta enne nende väljavedu piiritletud alalt või piiritletud alast väljaspool asuvast pakendamiskohast. Samuti on vajalik väljaspool piiritletud alasid asuvad mugulate pakendamise kohtades kasutatavad masinad ära puhastada, vältimaks samade masinatega töödeldavate muude kartulite saastumist.

| (5) | Selleks, et liikmesriigid saaksid kontrollida piiritletud aladelt pärit kartulimugulate pakendamist väljaspool piiritletud ala, on oluline, et väljaspool piiritletud alasid asuvatele pakendamiskohtadele antakse vastav luba ja neid kohustatakse säilitama andmeid piiritletud aladelt pärit kartulimugulate töötlemise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Selleks, et liikmesriigid saaksid kontrollida piiritletud aladelt pärit kartulimugulate pakendamist väljaspool piiritletud ala, on oluline, et väljaspool piiritletud alasid asuvatele pakendamiskohtadele antakse vastav luba ja neid kohustatakse säilitama andmeid piiritletud aladelt pärit kartulimugulate töötlemise kohta.

| (6) | Seega tuleks rakendusotsust 2012/270/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seega tuleks rakendusotsust 2012/270/EL vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust 2012/270/EL muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 3
  Kartulimugulate vedu liidu piires
  1.   Liidu piires artikli 5 kohaselt moodustatud piiritletud aladelt pärit kartulimugulaid, mis on pakendatud samadel piiritletud aladel või artiklis 3b osutatud pakendamiskohtades, võib liidu piires vedada ainult kooskõlas I lisa 2. jao punktis 1 sätestatud tingimustega.
  Piiritletud aladelt pärit kartulimugulaid võib vedada piiritletud alalt sellisesse pakendamiskohta, mis vastab artikli 3b nõuetele ja asub selle piiritletud ala läheduses ning vastab I lisa 2. jao punkti 2 tingimustele. Kartulimugulaid võib selles pakendamiskohas ladustada.
  Teises lõigus kirjeldatud juhul toimib vastutav ametiasutus järgmiselt:






  a) | teeb kahjulike organismide esinemise intensiivseiret, kontrollides nõuetekohaselt kartulitaimi ja vajaduse korral teisi peremeestaimi, sealhulgas põldusid, millel need taimed kasvavad, vähemalt 100 m raadiuses pakendamiskohast; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Kartulimugulate vedu liidu piires

1.   Liidu piires artikli 5 kohaselt moodustatud piiritletud aladelt pärit kartulimugulaid, mis on pakendatud samadel piiritletud aladel või artiklis 3b osutatud pakendamiskohtades, võib liidu piires vedada ainult kooskõlas I lisa 2. jao punktis 1 sätestatud tingimustega.

Piiritletud aladelt pärit kartulimugulaid võib vedada piiritletud alalt sellisesse pakendamiskohta, mis vastab artikli 3b nõuetele ja asub selle piiritletud ala läheduses ning vastab I lisa 2. jao punkti 2 tingimustele. Kartulimugulaid võib selles pakendamiskohas ladustada.

Teises lõigus kirjeldatud juhul toimib vastutav ametiasutus järgmiselt:

a)

teeb kahjulike organismide esinemise intensiivseiret, kontrollides nõuetekohaselt kartulitaimi ja vajaduse korral teisi peremeestaimi, sealhulgas põldusid, millel need taimed kasvavad, vähemalt 100 m raadiuses pakendamiskohast;

| b) | parandab asjakohase tegevuse kaudu avalikkuse teadlikkust pakendamiskoha läheduses esinevast kahjulike organismide ohust ja meetmetest, mis on kasutusele võetud, tõkestamaks kahjulike organismide sissetoomist liitu ja nende levimist liidu piires. |
| --- | --- |

b)

parandab asjakohase tegevuse kaudu avalikkuse teadlikkust pakendamiskoha läheduses esinevast kahjulike organismide ohust ja meetmetest, mis on kasutusele võetud, tõkestamaks kahjulike organismide sissetoomist liitu ja nende levimist liidu piires.

2.   Kartulimugulaid, mis on artikli 2 kohaselt toodud liitu sisse kolmandatest riikidest, kus teadaolevalt esineb ühte või mitut kõnealust kahjulikku organismi, võib liidu piires vedada ainult siis, kui need vastavad I lisa 2. jao punktis 3 sätestatud tingimustele.

Artikkel 3a

Nõuded veokite, pakendamise, masinate ja mullajääkide kohta

1.   Liikmesriigid tagavad, et masinad ja pakendid, mida on kasutatud piiritletud aladelt pärit kartulimugulate veoks enne I lisa 2. jao punkti 1 alapunkti b täitmist, puhastatakse saastest nõuetekohasel viisil järgmistel juhtudel:

| a) | enne kui need veetakse väljapoole piiritletud ala ja |
| --- | --- |

a)

enne kui need veetakse väljapoole piiritletud ala ja

| b) | enne äravedu pakendamiskohast, nagu osutatud artikli 3 lõike 1 teises lõigus. |
| --- | --- |

b)

enne äravedu pakendamiskohast, nagu osutatud artikli 3 lõike 1 teises lõigus.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud kartulimugulate töötlemiseks kasutatud seadmetelt eemaldatakse artikli 3 lõike 1 teises lõigus nimetatud pakkimiskohas saaste ja need puhastatakse pärast iga kasutamist asjakohasel viisil.

3.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 3 lõike 1 ja sama artikli lõigete 1 ja 2 nõuete täitmisel tekkinud mulla- või muud jäägid kõrvaldatakse sellisel viisil, mis välistab kahjulike organismide arenemise või levimise väljapoole piiritletud ala.

Artikkel 3b

Nõuded väljaspool piiritletud alasid asuvate pakendamiskohtade kohta

Väljaspool piiritletud alasid asuvad pakendamiskohad, kus töödeldakse artikli 3 lõike 1 teises lõigus osutatud aladelt pärit kartulimugulaid, peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | neil on vastutava ametiasutuse luba pakendada piiritletud aladelt pärit kartulimugulaid ja |
| --- | --- |

a)

neil on vastutava ametiasutuse luba pakendada piiritletud aladelt pärit kartulimugulaid ja

| b) | nad säilitavad pakendamiskohas ühe aasta jooksul alates kartulimugulate kohaleveo ajast kõik piiritletud aladelt pärit kartulimugulate töötlemisega seotud andmed.” |
| --- | --- |

b)

nad säilitavad pakendamiskohas ühe aasta jooksul alates kartulimugulate kohaleveo ajast kõik piiritletud aladelt pärit kartulimugulate töötlemisega seotud andmed.”

| 2) | Artikkel 7 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikkel 7 jäetakse välja.

| 3) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

3)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. september 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusotsus 2012/270/EL, 16. mai 2012, organismide Epitrix cucumeris (Harris), Epitrix similaris (Gentner), Epitrix subcrinita (Lec.) ja Epitrix tuberis (Gentner) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate erakorraliste meetmete kohta (ELT L 132, 23.5.2012, lk 18).

2

Epitrix cucumeris

Epitrix similaris

Epitrix subcrinita

Epitrix tuberis

---

LISA

Rakendusotsuse 2012/270/EL I lisa muudetakse järgmiselt:

2. jagu asendatakse järgmisega:

„2. JAGU

Veotingimused

| 1) | Liidus moodustatud piiritletud aladelt pärit kartulimugulaid võib piiritletud aladelt vedada liidu piiritlemata aladele ainult järgmistel tingimustel:






  a) | kartulimugulaid on kasvatatud komisjoni direktiivi 92/90/EMÜ (1) kohaselt registreeritud tootmiskohas või komisjoni direktiivi 93/50/EMÜ (2) kohaselt registreeritud tootja juures või nende vedu toimub direktiivi 93/50/EMÜ kohaselt registreeritud laost või laomajandist; |
| --- | --- | --- |

1)

Liidus moodustatud piiritletud aladelt pärit kartulimugulaid võib piiritletud aladelt vedada liidu piiritlemata aladele ainult järgmistel tingimustel:

a)

kartulimugulaid on kasvatatud komisjoni direktiivi 92/90/EMÜ (1) kohaselt registreeritud tootmiskohas või komisjoni direktiivi 93/50/EMÜ (2) kohaselt registreeritud tootja juures või nende vedu toimub direktiivi 93/50/EMÜ kohaselt registreeritud laost või laomajandist;

| b) | kartulimugulaid on pestud või harjatud nii, et nende pinnale ei jää üle 0,1 % mulda, või need kartulimugulad on läbinud spetsiaalse töötluse, millega saavutatakse samaväärne tulemus, eemaldatakse kõnealused kahjulikud organismid ja tagatakse, et puudub oht selliste organismide levimiseks; |
| --- | --- |

b)

kartulimugulaid on pestud või harjatud nii, et nende pinnale ei jää üle 0,1 % mulda, või need kartulimugulad on läbinud spetsiaalse töötluse, millega saavutatakse samaväärne tulemus, eemaldatakse kõnealused kahjulikud organismid ja tagatakse, et puudub oht selliste organismide levimiseks;

| c) | pakkematerjal, milles kartulimugulaid veetakse, on puhas ja |
| --- | --- |

c)

pakkematerjal, milles kartulimugulaid veetakse, on puhas ja

| d) | kartulimugulatega on kaasas taimepass, mis on koostatud ja välja antud vastavalt komisjoni direktiivile 92/105/EMÜ (3). |
| --- | --- |

d)

kartulimugulatega on kaasas taimepass, mis on koostatud ja välja antud vastavalt komisjoni direktiivile 92/105/EMÜ (3).

| 2) | Kartulimugulate veoks pakendamiskohta, nagu on osutatud punkti 1 alapunktis a ja artikli 3 lõike 1 teises lõigus, peavad olema täidetud järgmised tingimused:






  a) | kartulimugulaid on kasvatatud põldudel, mida on taimede kasvuperioodil sobival ajal töödeldud kahjulike organismide insektitsiididega; |
| --- | --- | --- |

2)

Kartulimugulate veoks pakendamiskohta, nagu on osutatud punkti 1 alapunktis a ja artikli 3 lõike 1 teises lõigus, peavad olema täidetud järgmised tingimused:

a)

kartulimugulaid on kasvatatud põldudel, mida on taimede kasvuperioodil sobival ajal töödeldud kahjulike organismide insektitsiididega;

| b) | koristuseelselt on kõnealuseid põlde sobivatel aegadel ametlikult kontrollitud ja kahjulikke organisme ei ole leitud; |
| --- | --- |

b)

koristuseelselt on kõnealuseid põlde sobivatel aegadel ametlikult kontrollitud ja kahjulikke organisme ei ole leitud;

| c) | tootja on eelnevalt vastutavatele ametiasutustele teatanud oma kavatsusest kartulimugulaid vastavalt käesolevale punktile vedada ning teatanud veoks planeeritud kuupäeva; |
| --- | --- |

c)

tootja on eelnevalt vastutavatele ametiasutustele teatanud oma kavatsusest kartulimugulaid vastavalt käesolevale punktile vedada ning teatanud veoks planeeritud kuupäeva;

| d) | kartulimugulaid veetakse pakendamiskohta suletud veokis või suletud ja puhtas pakendis sellisel viisil, et kahjulikel organismidel ei oleks võimalik välja pääseda ega levida; |
| --- | --- |

d)

kartulimugulaid veetakse pakendamiskohta suletud veokis või suletud ja puhtas pakendis sellisel viisil, et kahjulikel organismidel ei oleks võimalik välja pääseda ega levida;

| e) | veol pakendamiskohta on kartulimugulatega kaasas dokument, milles on märgitud nende päritolu ja sihtkoht; |
| --- | --- |

e)

veol pakendamiskohta on kartulimugulatega kaasas dokument, milles on märgitud nende päritolu ja sihtkoht;

| f) | kohe pärast saabumist pakendamiskohta peab kartulimugulaid töötlema vastavalt käesoleva jao punkti 1 alapunktile b. |
| --- | --- |

f)

kohe pärast saabumist pakendamiskohta peab kartulimugulaid töötlema vastavalt käesoleva jao punkti 1 alapunktile b.

| 3) | Kartulimugulaid, mis on 1. jao kohaselt toodud liitu kolmandatest riikidest, kus teadaolevalt esineb ühte või mitut kõnealust kahjulikku organismi, võib liidu piires vedada ainult siis, kui nendega on kaasas punkti 1 alapunktis d osutatud taimepass. |
| --- | --- |

3)

Kartulimugulaid, mis on 1. jao kohaselt toodud liitu kolmandatest riikidest, kus teadaolevalt esineb ühte või mitut kõnealust kahjulikku organismi, võib liidu piires vedada ainult siis, kui nendega on kaasas punkti 1 alapunktis d osutatud taimepass.

---

---

Parandused

| 27.9.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 283/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 283/65

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/89/EL (millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 257, 28. august 2014
  )

Teataja kaanel sisukorras

asendatakse

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/89/EL, 23. juuli 2014, millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik”

järgmisega:

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/89/EL, 23. juuli 2014, millega kehtestatakse mereala ruumilise planeerimise raamistik”

Leheküljel 135 direktiivi tekst asendatakse järgmisega:

asendatakse järgmisega

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2014/89/EL,

23. juuli 2014,

millega kehtestatakse mereala ruumilise planeerimise raamistik

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2, artikli 100 lõiget 2, artikli 192 lõiget 1 ja artikli 194 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Suur ja kiiresti kasvav nõudlus mereruumi järele erinevatel eesmärkidel, nagu taastuvenergia tootmise rajatised, nafta- ja gaasivarude uurimine ja ammutamine, merelaevandus ja kalandus, ökosüsteemide ja elurikkuse kaitse, toorainete kaevandamine, turism, vesiviljelusrajatised ja veealune kultuuripärand, samuti mitut laadi surve rannikuressurssidele — kõik see nõuab integreeritud lähenemist planeerimisele ja majandamisele. |
| --- | --- |

(1)

Suur ja kiiresti kasvav nõudlus mereruumi järele erinevatel eesmärkidel, nagu taastuvenergia tootmise rajatised, nafta- ja gaasivarude uurimine ja ammutamine, merelaevandus ja kalandus, ökosüsteemide ja elurikkuse kaitse, toorainete kaevandamine, turism, vesiviljelusrajatised ja veealune kultuuripärand, samuti mitut laadi surve rannikuressurssidele — kõik see nõuab integreeritud lähenemist planeerimisele ja majandamisele.

| (2) | Selline lähenemine ookeani majandamisele ja merenduse korraldamisele on välja töötatud Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitikas (IMP), mille keskkonnaalaseks tugisambaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ (4). IMP eesmärk on toetada merede ja ookeanide kestlikku arengut ning välja töötada kooskõlastatud, sidus, ühtne ja läbipaistev otsustamisprotsess liidu eri valdkondade poliitika jaoks, mis mõjutab ookeane, meresid, saari, rannikualasid, äärepoolsemaid piirkondi ja merendusvaldkondi, sealhulgas merealade strateegiate või makropiirkondlike strateegiate kaudu, ning saavutada seejuures hea keskkonnaseisund vastavalt direktiivis 2008/56/EÜ sätestatule. |
| --- | --- |

(2)

Selline lähenemine ookeani majandamisele ja merenduse korraldamisele on välja töötatud Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitikas (IMP), mille keskkonnaalaseks tugisambaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ (4). IMP eesmärk on toetada merede ja ookeanide kestlikku arengut ning välja töötada kooskõlastatud, sidus, ühtne ja läbipaistev otsustamisprotsess liidu eri valdkondade poliitika jaoks, mis mõjutab ookeane, meresid, saari, rannikualasid, äärepoolsemaid piirkondi ja merendusvaldkondi, sealhulgas merealade strateegiate või makropiirkondlike strateegiate kaudu, ning saavutada seejuures hea keskkonnaseisund vastavalt direktiivis 2008/56/EÜ sätestatule.

| (3) | IMPs määratletakse mereala ruumilist planeerimist kui valdkonnaüleseid poliitikavahendeid, millega võimaldatakse avaliku sektori asutustel ja huvigruppide kohaldada koordineeritud, integreeritud ja piiriülest lähenemisviisi. Ökosüsteemipõhise lähenemisviisi kasutamine aitab edendada mere- ja rannikualade majanduse kestlikku arengut ja kasvu ning mere- ja rannikuressursside säästvat kasutamist. |
| --- | --- |

(3)

IMPs määratletakse mereala ruumilist planeerimist kui valdkonnaüleseid poliitikavahendeid, millega võimaldatakse avaliku sektori asutustel ja huvigruppide kohaldada koordineeritud, integreeritud ja piiriülest lähenemisviisi. Ökosüsteemipõhise lähenemisviisi kasutamine aitab edendada mere- ja rannikualade majanduse kestlikku arengut ja kasvu ning mere- ja rannikuressursside säästvat kasutamist.

| (4) | Mereala ruumiline planeerimine toetab ja hõlbustab aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” (strateegia „Euroopa 2020”) rakendamist, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks oma 17. juuni 2010. aasta järeldustes ning mille eesmärk on saavutada tööhõive, tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge tase, sealhulgas edendada konkurentsivõimelisemat, ressursitõhusamat ja keskkonnasäästlikumat majandust. Rannikualade ja merenduse valdkonnal on suur võimalus kestlikuks majanduskasvuks ning need valdkonnad on strateegia „Euroopa 2020” rakendamisel otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

(4)

Mereala ruumiline planeerimine toetab ja hõlbustab aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” (strateegia „Euroopa 2020”) rakendamist, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks oma 17. juuni 2010. aasta järeldustes ning mille eesmärk on saavutada tööhõive, tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge tase, sealhulgas edendada konkurentsivõimelisemat, ressursitõhusamat ja keskkonnasäästlikumat majandust. Rannikualade ja merenduse valdkonnal on suur võimalus kestlikuks majanduskasvuks ning need valdkonnad on strateegia „Euroopa 2020” rakendamisel otsustava tähtsusega.

| (5) | Teatises „Sinine kasv: kestliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas” loetleb komisjon mitut käimasolevat liidu algatust, mis on kavandatud strateegia „Euroopa 2020” rakendamiseks. Kõnealuses teatises on välja toodud ka mitu meedet, millele meremajanduse algatused võiksid edaspidi keskenduda ja mida võiks piisavalt toetada investoritele mereala ruumilise planeerimisega antava usaldus- ja kindlustunde suurendamisega. |
| --- | --- |

(5)

Teatises „Sinine kasv: kestliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas” loetleb komisjon mitut käimasolevat liidu algatust, mis on kavandatud strateegia „Euroopa 2020” rakendamiseks. Kõnealuses teatises on välja toodud ka mitu meedet, millele meremajanduse algatused võiksid edaspidi keskenduda ja mida võiks piisavalt toetada investoritele mereala ruumilise planeerimisega antava usaldus- ja kindlustunde suurendamisega.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1255/2011 (5) toetatakse ja soodustatakse mereala ruumilist planeerimist ja rannikuala tervikmajandamist. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, sealhulgas Euroopa Merendus- ja Kalandusfond, (6) võimaldavad toetada käesoleva direktiivi rakendamist aastatel 2014–2020. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1255/2011 (5) toetatakse ja soodustatakse mereala ruumilist planeerimist ja rannikuala tervikmajandamist. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, sealhulgas Euroopa Merendus- ja Kalandusfond, (6) võimaldavad toetada käesoleva direktiivi rakendamist aastatel 2014–2020.

| (7) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) põhjendustes on öeldud, et ookeaniruumi kasutamise küsimused on omavahel tihedalt seotud ja neid on vaja käsitleda tervikuna. Ookeaniruumi planeerimine on UNCLOSi raames antud õiguste ja kohustuste loogiline edasiarendamine ja struktureerimine ning praktiline vahend, millega abistada liikmesriike nende kohustustega toimetulemisel. |
| --- | --- |

(7)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) põhjendustes on öeldud, et ookeaniruumi kasutamise küsimused on omavahel tihedalt seotud ja neid on vaja käsitleda tervikuna. Ookeaniruumi planeerimine on UNCLOSi raames antud õiguste ja kohustuste loogiline edasiarendamine ja struktureerimine ning praktiline vahend, millega abistada liikmesriike nende kohustustega toimetulemisel.

| (8) | Selleks et edendada merealade eri kasutusviiside kestlikku kooseksisteerimist ja kui see on kohaldatav, nende kasutusviiside sobivat jaotust, tuleks kehtestada raamistik, mis hõlmab vähemalt mereala ruumilise planeerimise kehtestamist ja rakendamist liikmesriikide poolt, mille tulemuseks on vastavad planeeringud. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et edendada merealade eri kasutusviiside kestlikku kooseksisteerimist ja kui see on kohaldatav, nende kasutusviiside sobivat jaotust, tuleks kehtestada raamistik, mis hõlmab vähemalt mereala ruumilise planeerimise kehtestamist ja rakendamist liikmesriikide poolt, mille tulemuseks on vastavad planeeringud.

| (9) | Mereala ruumiline planeerimine aitab merega seotud tegevusi tulemuslikult korraldada ning mere- ja rannikuressursse säästvalt kasutada, luues raamistiku järjepidevaks, läbipaistvaks, kestlikuks ja tõenditele tuginevaks otsustusprotsessiks. Käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks tuleks selles sätestada merealade planeerimise juurutamise kohustused, mille tulemuseks on mereala ruumiline planeering või mereala ruumilised planeeringud; sellise planeerimise käigus tuleks arvesse võtta maa- ja merealade koostoimet ning edendada liikmesriikidevahelist koostööd. Ilma et see piiraks kehtivat liidu õigustikku energeetika, transpordi, kalanduse ja keskkonna valdkonnas, ei tohiks käesoleva direktiiviga kehtestada uusi kohustusi, eeskätt seoses liikmesriikide konkreetsete valikutega vastava valdkondliku poliitika elluviimisel, pigem tuleks püüda planeerimise kaudu kõnealust poliitikat toetada. |
| --- | --- |

(9)

Mereala ruumiline planeerimine aitab merega seotud tegevusi tulemuslikult korraldada ning mere- ja rannikuressursse säästvalt kasutada, luues raamistiku järjepidevaks, läbipaistvaks, kestlikuks ja tõenditele tuginevaks otsustusprotsessiks. Käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks tuleks selles sätestada merealade planeerimise juurutamise kohustused, mille tulemuseks on mereala ruumiline planeering või mereala ruumilised planeeringud; sellise planeerimise käigus tuleks arvesse võtta maa- ja merealade koostoimet ning edendada liikmesriikidevahelist koostööd. Ilma et see piiraks kehtivat liidu õigustikku energeetika, transpordi, kalanduse ja keskkonna valdkonnas, ei tohiks käesoleva direktiiviga kehtestada uusi kohustusi, eeskätt seoses liikmesriikide konkreetsete valikutega vastava valdkondliku poliitika elluviimisel, pigem tuleks püüda planeerimise kaudu kõnealust poliitikat toetada.

| (10) | Järjepidevuse ja õigusselguse tagamiseks tuleks mereala ruumilise planeerimise geograafiline ulatus kindlaks määrata liidu kehtivate õigusaktide ja rahvusvahelise mereõiguse, eelkõige UNCLOSi kohaselt. Käesolev direktiiv ei muuda liikmesriikide pädevusi merepiiride ja merealade jurisdiktsiooni osas. |
| --- | --- |

(10)

Järjepidevuse ja õigusselguse tagamiseks tuleks mereala ruumilise planeerimise geograafiline ulatus kindlaks määrata liidu kehtivate õigusaktide ja rahvusvahelise mereõiguse, eelkõige UNCLOSi kohaselt. Käesolev direktiiv ei muuda liikmesriikide pädevusi merepiiride ja merealade jurisdiktsiooni osas.

| (11) | Ehkki on asjakohane, et liit kehtestab mereala ruumilise planeerimise raamistiku, jääb endiselt liikmesriikide vastutus- ja pädevusalasse oma merealade selliste planeeringute vormi ja sisu kavandamine ja kindlaksmääramine, mis hõlmab institutsioonilist korraldust ning — kui see on kohaldatav — mereala jagamist eri valdkondade ja kasutusviiside vahel. |
| --- | --- |

(11)

Ehkki on asjakohane, et liit kehtestab mereala ruumilise planeerimise raamistiku, jääb endiselt liikmesriikide vastutus- ja pädevusalasse oma merealade selliste planeeringute vormi ja sisu kavandamine ja kindlaksmääramine, mis hõlmab institutsioonilist korraldust ning — kui see on kohaldatav — mereala jagamist eri valdkondade ja kasutusviiside vahel.

| (12) | Proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse nimel ning täiendava halduskoormuse vähendamiseks tuleks käesoleva direktiivi ülevõtmisel ja rakendamisel tugineda võimalikult suurel määral olemasolevatele riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele eeskirjadele ja mehhanismidele, sealhulgas neile, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituses 2002/413/EÜ (7) või nõukogu otsuses 2010/631/EL (8). |
| --- | --- |

(12)

Proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse nimel ning täiendava halduskoormuse vähendamiseks tuleks käesoleva direktiivi ülevõtmisel ja rakendamisel tugineda võimalikult suurel määral olemasolevatele riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele eeskirjadele ja mehhanismidele, sealhulgas neile, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituses 2002/413/EÜ (7) või nõukogu otsuses 2010/631/EL (8).

| (13) | Merealadel avaldub ökosüsteemidele ning mereressurssidele märkimisväärne surve. Nii inimtegevus kui ka kliimamuutuse mõjud, looduslikud ohutegurid ja rannajoone muutus, näiteks erosioon ja settimine, võivad tugevasti mõjutada rannikualade majanduslikku arengut ja tööhõivet, samuti ranniku ja mere ökosüsteeme, mis toob kaasa keskkonnaseisundi halvenemise, elurikkuse vähenemise ja ökosüsteemiteenuste halvenemise. Mereala ruumiliste planeeringute kehtestamisel tuleks selliseid mitmesuguseid survetegureid vajalikul määral arvesse võtta. Lisaks võivad heas seisundis mere ökosüsteemid ja nende arvukad teenused, kui need on integreeritud planeerimisotsustesse, tuua märkimisväärset kasu toidu tootmisel, vaba aja veetmisel ja turismi alal, kliimamuutuste mõju vähendamisel ja kliimamuutustega kohanemisel, rannajoone muutumise kontrollimisel ja suurõnnetuste ärahoidmisel. |
| --- | --- |

(13)

Merealadel avaldub ökosüsteemidele ning mereressurssidele märkimisväärne surve. Nii inimtegevus kui ka kliimamuutuse mõjud, looduslikud ohutegurid ja rannajoone muutus, näiteks erosioon ja settimine, võivad tugevasti mõjutada rannikualade majanduslikku arengut ja tööhõivet, samuti ranniku ja mere ökosüsteeme, mis toob kaasa keskkonnaseisundi halvenemise, elurikkuse vähenemise ja ökosüsteemiteenuste halvenemise. Mereala ruumiliste planeeringute kehtestamisel tuleks selliseid mitmesuguseid survetegureid vajalikul määral arvesse võtta. Lisaks võivad heas seisundis mere ökosüsteemid ja nende arvukad teenused, kui need on integreeritud planeerimisotsustesse, tuua märkimisväärset kasu toidu tootmisel, vaba aja veetmisel ja turismi alal, kliimamuutuste mõju vähendamisel ja kliimamuutustega kohanemisel, rannajoone muutumise kontrollimisel ja suurõnnetuste ärahoidmisel.

| (14) | Meremajanduse kestliku kasvu, merealade kestliku arengu ja mereressursside kestliku kasutamise edendamiseks tuleks mereala ruumilisel planeerimisel kohaldada direktiivi 2008/56/EÜ artikli 1 lõikes 3 osutatud ökosüsteemipõhist käsitust, et püüda hoida kõigist tegevustest tulenev kogusurve sellisel tasemel, mis aitab saavutada hea keskkonnaseisundi ega ohusta mereökosüsteemide võimet reageerida inimtegevusest tingitud muutustele, aidates samas kaasa praeguste ja tulevaste põlvkondade poolt merekaupade ja -teenuste kestlikule kasutamisele. Lisaks sellele tuleks ökosüsteemipõhist käsitust kohaldada konkreetsetele ökosüsteemidele ja eri merealade iseärasustele sobival kujul ning piirkondlike merekonventsioonide raames toimuvat arvesse võttes, lähtudes olemasolevatele teadmistele ja kogemustele tuginevast tööst. See käsitus võimaldab paindlikku majandamist, mis tagab kogemuste ja teadmiste kasvades jätkuva täpsustamise ja edasiarendamise, võttes selle käsituse rakendamise eesmärgil arvesse merevalgla tasandit käsitleva teabe ja andmete kättesaadavust. Liikmesriigid peaksid järgima Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõikes 2 sätestatud ettevaatusprintsiipi ja ennetusmeetmete võtmise põhimõtet. |
| --- | --- |

(14)

Meremajanduse kestliku kasvu, merealade kestliku arengu ja mereressursside kestliku kasutamise edendamiseks tuleks mereala ruumilisel planeerimisel kohaldada direktiivi 2008/56/EÜ artikli 1 lõikes 3 osutatud ökosüsteemipõhist käsitust, et püüda hoida kõigist tegevustest tulenev kogusurve sellisel tasemel, mis aitab saavutada hea keskkonnaseisundi ega ohusta mereökosüsteemide võimet reageerida inimtegevusest tingitud muutustele, aidates samas kaasa praeguste ja tulevaste põlvkondade poolt merekaupade ja -teenuste kestlikule kasutamisele. Lisaks sellele tuleks ökosüsteemipõhist käsitust kohaldada konkreetsetele ökosüsteemidele ja eri merealade iseärasustele sobival kujul ning piirkondlike merekonventsioonide raames toimuvat arvesse võttes, lähtudes olemasolevatele teadmistele ja kogemustele tuginevast tööst. See käsitus võimaldab paindlikku majandamist, mis tagab kogemuste ja teadmiste kasvades jätkuva täpsustamise ja edasiarendamise, võttes selle käsituse rakendamise eesmärgil arvesse merevalgla tasandit käsitleva teabe ja andmete kättesaadavust. Liikmesriigid peaksid järgima Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõikes 2 sätestatud ettevaatusprintsiipi ja ennetusmeetmete võtmise põhimõtet.

| (15) | Mereala ruumiline planeerimine aitab muu hulgas saavutada eesmärke, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ, (9) nõukogu määruses (EÜ) nr 2371/2002, (10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/147/EÜ, (11) nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ, (12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses 884/2004/EÜ, (13) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/60/EÜ, (14) direktiivis 2008/56/EÜ, tuletades meelde komisjoni 3. mai 2011. aasta teatist „Meie elukindlustus, meie looduskapital: ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegias 2020. aastaks”, komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava”, komisjoni 16. aprilli 2013. aasta teatist „ELi strateegia kliimamuutustega kohanemiseks”, komisjoni 21. jaanuari 2009. aasta teatist „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani”, ning asjakohasel juhul ka neid eesmärke, mis on sätestatud liidu regionaalpoliitikas, sh merealade ja makropiirkondlikes strateegiates. |
| --- | --- |

(15)

Mereala ruumiline planeerimine aitab muu hulgas saavutada eesmärke, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/28/EÜ, (9) nõukogu määruses (EÜ) nr 2371/2002, (10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/147/EÜ, (11) nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ, (12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses 884/2004/EÜ, (13) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/60/EÜ, (14) direktiivis 2008/56/EÜ, tuletades meelde komisjoni 3. mai 2011. aasta teatist „Meie elukindlustus, meie looduskapital: ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegias 2020. aastaks”, komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava”, komisjoni 16. aprilli 2013. aasta teatist „ELi strateegia kliimamuutustega kohanemiseks”, komisjoni 21. jaanuari 2009. aasta teatist „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani”, ning asjakohasel juhul ka neid eesmärke, mis on sätestatud liidu regionaalpoliitikas, sh merealade ja makropiirkondlikes strateegiates.

| (16) | Mere ja rannikuga seotud tegevused on sageli omavahel tihedalt seotud. Merealade kestliku kasutamise edendamiseks tuleks mereala ruumilisel planeerimisel võtta arvesse maa- ja merealade koostoimet. Seetõttu võib mereala ruumiline planeerimine olla väga kasulik merel toimuva inimtegevuse, eluslooduse kaitse, habraste rannikuökosüsteemide, erosiooni ning sotsiaalsete ja majanduslike tegurite ühtse ja kestliku korraldamise suundumuste kindlaksmääramisel. Mereala ruumilise planeerimise eesmärk peaks olema mõningate rannikul toimuvate tegevuste või kasutusviiside ja nende mõjude merendusmõõtme integreerimine ning lõppkokkuvõttes ühtse strateegilise nägemuse kujundamine. |
| --- | --- |

(16)

Mere ja rannikuga seotud tegevused on sageli omavahel tihedalt seotud. Merealade kestliku kasutamise edendamiseks tuleks mereala ruumilisel planeerimisel võtta arvesse maa- ja merealade koostoimet. Seetõttu võib mereala ruumiline planeerimine olla väga kasulik merel toimuva inimtegevuse, eluslooduse kaitse, habraste rannikuökosüsteemide, erosiooni ning sotsiaalsete ja majanduslike tegurite ühtse ja kestliku korraldamise suundumuste kindlaksmääramisel. Mereala ruumilise planeerimise eesmärk peaks olema mõningate rannikul toimuvate tegevuste või kasutusviiside ja nende mõjude merendusmõõtme integreerimine ning lõppkokkuvõttes ühtse strateegilise nägemuse kujundamine.

| (17) | Käesolev raamdirektiiv ei puuduta liikmesriikide pädevust linnade ja maapiirkondade planeerimisel, mis hõlmab kõiki maa ja rannikualade kasutamisviiside planeerimisel kasutatavaid maa või maismaa-alade ruumilise planeerimise süsteeme. Kui liikmesriigid kohaldavad rannikuvete või nende osade suhtes maismaa-alade planeerimist, ei tuleks selliste vete suhtes kohaldada käesolevat direktiivi. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev raamdirektiiv ei puuduta liikmesriikide pädevust linnade ja maapiirkondade planeerimisel, mis hõlmab kõiki maa ja rannikualade kasutamisviiside planeerimisel kasutatavaid maa või maismaa-alade ruumilise planeerimise süsteeme. Kui liikmesriigid kohaldavad rannikuvete või nende osade suhtes maismaa-alade planeerimist, ei tuleks selliste vete suhtes kohaldada käesolevat direktiivi.

| (18) | Mereala ruumiline planeerimine peaks hõlmama terviktsüklit, mis koosneb probleemi ja võimaluste kindlakstegemisest, teabe kogumisest, planeerimisest, otsuste vastuvõtmisest, ellurakendamisest, läbivaatamisest või ajakohastamisest ning rakendamise järelevalvest, see peaks asjakohaselt arvesse võtma maa ja mere koostoimet ning parimaid olemasolevaid teadmisi. Parimal viisil tuleks ära kasutada kehtivates või tulevastes õigusaktides sätestatud mehhanismid, sealhulgas need, mis on sätestatud komisjoni otsuses 2010/477/EL (15) või komisjoni algatuses „Merealased teadmised 2020”. |
| --- | --- |

(18)

Mereala ruumiline planeerimine peaks hõlmama terviktsüklit, mis koosneb probleemi ja võimaluste kindlakstegemisest, teabe kogumisest, planeerimisest, otsuste vastuvõtmisest, ellurakendamisest, läbivaatamisest või ajakohastamisest ning rakendamise järelevalvest, see peaks asjakohaselt arvesse võtma maa ja mere koostoimet ning parimaid olemasolevaid teadmisi. Parimal viisil tuleks ära kasutada kehtivates või tulevastes õigusaktides sätestatud mehhanismid, sealhulgas need, mis on sätestatud komisjoni otsuses 2010/477/EL (15) või komisjoni algatuses „Merealased teadmised 2020”.

| (19) | Mereala ruumilise planeerimise peamine eesmärk on edendada kestlikku arengut, määratleda mereruumi kasutamine mere eri kasutusviiside jaoks ning hallata mereruumi kasutamist ja merealadel tekkivaid konflikte. Mereala ruumilise planeerimise täiendav eesmärk on välja selgitada ja soodustada mitmeotstarbelisi kasutusviise kooskõlas vastava riikliku poliitikaga ja vastavate õigusaktidega. Selle saavutamiseks on liikmesriikidel vaja tagada vähemalt see, et planeerimismenetluse või -menetluste tulemusena planeeritaks mereruumi erinevad kasutusviisid, võttes arvesse kliimamuutustest tulenevaid pikaajalisi muutusi. |
| --- | --- |

(19)

Mereala ruumilise planeerimise peamine eesmärk on edendada kestlikku arengut, määratleda mereruumi kasutamine mere eri kasutusviiside jaoks ning hallata mereruumi kasutamist ja merealadel tekkivaid konflikte. Mereala ruumilise planeerimise täiendav eesmärk on välja selgitada ja soodustada mitmeotstarbelisi kasutusviise kooskõlas vastava riikliku poliitikaga ja vastavate õigusaktidega. Selle saavutamiseks on liikmesriikidel vaja tagada vähemalt see, et planeerimismenetluse või -menetluste tulemusena planeeritaks mereruumi erinevad kasutusviisid, võttes arvesse kliimamuutustest tulenevaid pikaajalisi muutusi.

| (20) | Liikmesriigid peaksid konsulteerima ja koordineerima oma planeeringuid asjaomaste liikmesriikidega ning tegema koostööd asjaomase merepiirkonna kolmandate riikide ametivõimudega vastavalt nende liikmesriikide ja asjaomaste kolmandate riikide liidu ja rahvusvahelisest õigusest tulenevatele õigustele ja kohustustele. Tõhusaks koostööks liikmesriikide vahel ja kolmandatest riikidest naaberriikidega on vaja kindlaks määrata iga liikmesriigi pädevad asutused. Seepärast peavad liikmesriigid määrama pädeva asutuse või asutused, kes vastutab või vastutavad käesoleva direktiivi rakendamise eest. Võttes arvesse eri merepiirkondade või allpiirkondade ja rannikualade erinevusi, ei ole asjakohane käesolevas direktiivis üksikasjalikult ette kirjutada, millised need koostöömehhanismid peaksid olema. |
| --- | --- |

(20)

Liikmesriigid peaksid konsulteerima ja koordineerima oma planeeringuid asjaomaste liikmesriikidega ning tegema koostööd asjaomase merepiirkonna kolmandate riikide ametivõimudega vastavalt nende liikmesriikide ja asjaomaste kolmandate riikide liidu ja rahvusvahelisest õigusest tulenevatele õigustele ja kohustustele. Tõhusaks koostööks liikmesriikide vahel ja kolmandatest riikidest naaberriikidega on vaja kindlaks määrata iga liikmesriigi pädevad asutused. Seepärast peavad liikmesriigid määrama pädeva asutuse või asutused, kes vastutab või vastutavad käesoleva direktiivi rakendamise eest. Võttes arvesse eri merepiirkondade või allpiirkondade ja rannikualade erinevusi, ei ole asjakohane käesolevas direktiivis üksikasjalikult ette kirjutada, millised need koostöömehhanismid peaksid olema.

| (21) | Merealade majandamine on keeruline ülesanne ning sellega on seotud eri tasandite ametiasutused, ettevõtjad ja muud huvigrupid. Kestliku arengu tõhusaks edendamiseks on oluline, et huvigruppide, ametiasutuste ja avalikkusega konsulteeritaks õigel ajal, kui valmistatakse ette mereala ruumilisi planeeringuid käesoleva direktiivi raames kooskõlas liidu asjakohaste õigusaktidega. Hea näite avalikkuse kaasamist käsitlevatest sätetest võib leida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/35/EÜ (16) artikli 2 lõikest 2. |
| --- | --- |

(21)

Merealade majandamine on keeruline ülesanne ning sellega on seotud eri tasandite ametiasutused, ettevõtjad ja muud huvigrupid. Kestliku arengu tõhusaks edendamiseks on oluline, et huvigruppide, ametiasutuste ja avalikkusega konsulteeritaks õigel ajal, kui valmistatakse ette mereala ruumilisi planeeringuid käesoleva direktiivi raames kooskõlas liidu asjakohaste õigusaktidega. Hea näite avalikkuse kaasamist käsitlevatest sätetest võib leida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/35/EÜ (16) artikli 2 lõikest 2.

| (22) | Mereala ruumiliste planeeringute kaudu on liikmesriikidel võimalik vähendada halduskoormust ja kulusid, et toetada muude asjakohaste liidu õigusaktide rakendamiseks võetavaid meetmeid. Mereala ruumiliste planeeringute ajakavad peaksid seepärast võimaluse korral olema ühtsed nende ajakavadega, mis on sätestatud muudes asjakohastes õigusaktides, eelkõige järgmistes: direktiiv 2009/28/EÜ, milles on sätestatud nõue, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal energia lõpptarbimises oleks 2020. aastaks vähemalt 20 %, ning väidetakse, et loa-, sertifitseerimis- ja planeerimismenetluste, sealhulgas ruumilise planeerimise menetluste kooskõlastamine aitab suurel määral kaasa liidu taastuvenergia eesmärkide saavutamisele; direktiiv 2008/56/EÜ ja otsuse 2010/477/EL lisa A-osa punkt 6, milles on sätestatud nõue, et liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed mereakvatooriumi hea keskkonnaseisundi saavutamiseks 2020. aastaks, ning milles on öeldud, et mereala ruumiline planeerimine on vahend selleks, et toetada ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi inimtegevuse ohjamiseks, et saavutada hea keskkonnaseisund; otsus nr 884/2004/EÜ, mille kohaselt tuleb 2020. aastaks rajada üleeuroopaline transpordivõrk Euroopa maismaa-, mere- ja õhutranspordi infrastruktuuride ühendamise kaudu. |
| --- | --- |

(22)

Mereala ruumiliste planeeringute kaudu on liikmesriikidel võimalik vähendada halduskoormust ja kulusid, et toetada muude asjakohaste liidu õigusaktide rakendamiseks võetavaid meetmeid. Mereala ruumiliste planeeringute ajakavad peaksid seepärast võimaluse korral olema ühtsed nende ajakavadega, mis on sätestatud muudes asjakohastes õigusaktides, eelkõige järgmistes: direktiiv 2009/28/EÜ, milles on sätestatud nõue, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal energia lõpptarbimises oleks 2020. aastaks vähemalt 20 %, ning väidetakse, et loa-, sertifitseerimis- ja planeerimismenetluste, sealhulgas ruumilise planeerimise menetluste kooskõlastamine aitab suurel määral kaasa liidu taastuvenergia eesmärkide saavutamisele; direktiiv 2008/56/EÜ ja otsuse 2010/477/EL lisa A-osa punkt 6, milles on sätestatud nõue, et liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed mereakvatooriumi hea keskkonnaseisundi saavutamiseks 2020. aastaks, ning milles on öeldud, et mereala ruumiline planeerimine on vahend selleks, et toetada ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi inimtegevuse ohjamiseks, et saavutada hea keskkonnaseisund; otsus nr 884/2004/EÜ, mille kohaselt tuleb 2020. aastaks rajada üleeuroopaline transpordivõrk Euroopa maismaa-, mere- ja õhutranspordi infrastruktuuride ühendamise kaudu.

| (23) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/42/EÜ (17) kohaselt on keskkonnaseisundi hindamine oluline vahend keskkonnakaalutluste lülitamiseks plaanide ja programmide koostamisse ja vastuvõtmisse. Kui mereala ruumilisel planeeringul võib olla oluline keskkonnamõju, tuleb järgida direktiivi 2001/42/EÜ. Kui mereala ruumilised planeeringud hõlmavad Natura 2000 alasid, võib dubleerimise vältimiseks sellise keskkonnamõju hindamise ühendada direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 nõuetega. |
| --- | --- |

(23)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/42/EÜ (17) kohaselt on keskkonnaseisundi hindamine oluline vahend keskkonnakaalutluste lülitamiseks plaanide ja programmide koostamisse ja vastuvõtmisse. Kui mereala ruumilisel planeeringul võib olla oluline keskkonnamõju, tuleb järgida direktiivi 2001/42/EÜ. Kui mereala ruumilised planeeringud hõlmavad Natura 2000 alasid, võib dubleerimise vältimiseks sellise keskkonnamõju hindamise ühendada direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 nõuetega.

| (24) | Püüdmaks tagada mereala ruumiliste planeeringute põhinemise usaldusväärsetele andmetele ning et vältida täiendavat halduskoormust, on oluline, et liikmesriigid kasutaksid parimaid kättesaadavaid andmeid ja teavet, ergutades asjaomaseid huvigruppe oma teavet jagama ning kasutades olemasolevaid andmekogumisvahendeid, nagu need, mis töötati välja algatuse „Merealased teadmised 2020” ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ (18) raames. |
| --- | --- |

(24)

Püüdmaks tagada mereala ruumiliste planeeringute põhinemise usaldusväärsetele andmetele ning et vältida täiendavat halduskoormust, on oluline, et liikmesriigid kasutaksid parimaid kättesaadavaid andmeid ja teavet, ergutades asjaomaseid huvigruppe oma teavet jagama ning kasutades olemasolevaid andmekogumisvahendeid, nagu need, mis töötati välja algatuse „Merealased teadmised 2020” ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ (18) raames.

| (25) | Liikmesriigid peaksid edastama komisjonile oma mereala ruumiliste planeeringute ja nende kõigi muudatuste koopiad, et komisjon saaks kontrollida käesoleva direktiivi rakendamist. Komisjon kasutab liikmesriikide edastatud teavet ja olemasolevat teavet, mis on kättesaadav liidu õigusaktide vahendusel, et teavitada Euroopa Parlamenti ja nõukogu käesoleva direktiivi rakendamisel tehtud edusammudest. |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriigid peaksid edastama komisjonile oma mereala ruumiliste planeeringute ja nende kõigi muudatuste koopiad, et komisjon saaks kontrollida käesoleva direktiivi rakendamist. Komisjon kasutab liikmesriikide edastatud teavet ja olemasolevat teavet, mis on kättesaadav liidu õigusaktide vahendusel, et teavitada Euroopa Parlamenti ja nõukogu käesoleva direktiivi rakendamisel tehtud edusammudest.

| (26) | Käesoleva direktiivi õigeaegne ülevõtmine on oluline, kuna liit on vastu võtnud mitu poliitikaalgatust, mis tuleb rakendada aastaks 2020 ning mida käesoleva direktiiviga toetatakse ja täiendatakse. |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva direktiivi õigeaegne ülevõtmine on oluline, kuna liit on vastu võtnud mitu poliitikaalgatust, mis tuleb rakendada aastaks 2020 ning mida käesoleva direktiiviga toetatakse ja täiendatakse.

| (27) | Liikmesriigi jaoks, kellel ei ole merepiiri, oleks käesoleva direktiivi ülevõtmine ja rakendamine ebaproportsionaalne ja tarbetu kohustus. Seepärast peaksid niisugused liikmesriigid olema käesoleva direktiivi ülevõtmisest ja rakendamisest vabastatud, |
| --- | --- |

(27)

Liikmesriigi jaoks, kellel ei ole merepiiri, oleks käesoleva direktiivi ülevõtmine ja rakendamine ebaproportsionaalne ja tarbetu kohustus. Seepärast peaksid niisugused liikmesriigid olema käesoleva direktiivi ülevõtmisest ja rakendamisest vabastatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse mereala ruumilise planeerimise raamistik, et edendada merealade majanduse kestlikku kasvu, merealade kestlikku arengut ning mereressursside kestlikku kasutamist.

2.   Kõnealune raamistik aitab liikmesriikidel kehtestada liidu integreeritud merenduspoliitika raames mereala ruumilised planeeringud ning neid rakendada, et aidata kaasa artiklis 5 sätestatud eesmärkidele, võttes arvesse maismaa ja mere koostoimet ja tõhustatud piiriülest koostööd kooskõlas UNCLOSi asjaomaste sätetega.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse liikmesriikide merealade suhtes, ilma et see piiraks teiste liidu õigusaktide kohaldamist. Seda ei kohaldata liikmesriikide linnade ja maapiirkondade planeerimise alla kuuluvate rannikuvete või nende osade suhtes, tingimusel et see on mereala ruumilistes planeeringutes ära toodud.

2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata tegevuse suhtes, mille ainuke eesmärk on tagada riigikaitse või riigi julgeolek.

3.   Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide pädevust mereala piires välja töötada ja kindlaks määrata oma mereala ruumiliste planeeringute ulatust ja kohaldamisala. Käesolevat direktiivi ei kohaldata linnade ja maapiirkondade planeerimise suhtes.

4.   Käesolev direktiiv ei mõjuta merealade suhtes kohaldatavaid liikmesriikide suveräänseid õigusi ja jurisdiktsiooni, mis tulenevad asjaomasest rahvusvahelisest õigusest, eelkõige UNCLOSist. Eelkõige ei mõjuta käesoleva direktiivi kohaldamine merepiiride mahamärkimist ja kindlaksmääramist liikmesriikide poolt kooskõlas UNCLOSi asjaomaste sätetega.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „integreeritud merenduspoliitika” (IMP)– liidu poliitika, mille eesmärk on edendada kooskõlastatud ja ühtset otsuste vastuvõtmist, et maksimeerida liikmesriikide ja eelkõige liidu rannikualade, saarte ja äärepoolseimate piirkondade, samuti merendusvaldkondade kestlikku arengut, majanduskasvu ning sotsiaalset ühtekuuluvust sidusa merepoliitika ja asjakohase rahvusvahelise koostöö abil;

2)   „mereala ruumiline planeerimine”– protsess, mille abil asjaomased liikmesriigi ametiasutused analüüsivad ja korraldavad merealadel inimtegevust ökoloogiliste, majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide saavutmiseks;

3)   „merepiirkond”– direktiivi 2008/56/EÜ artiklis 4 määratletud merepiirkond;

4)   „mereala”– direktiivi 2008/56/EÜ artikli 3 punkti 1 alapunktis a määratletud veed, merepõhi ja aluspinnas ning direktiivi 2000/60/EÜ artikli 2 punktis 7 määratletud veed ning nende merepõhi ja aluspinnas.

II PEATÜKK

MEREALA RUUMILINE PLANEERIMINE

Artikkel 4

Mereala ruumilise planeerimise kehtestamine ja rakendamine

1.   Liikmesriigid kehtestavad mereala ruumilise planeerimise ja rakendavad seda.

2.   Seda tehes võtavad liikmesriigid arvesse maismaa ja mere koostoimet.

3.   Tehtav planeering või tehtavad planeeringud kavandatakse ja koostatakse vastavalt liikmesriikide määratud institutsioonilistele ja korraldamistasanditele. Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide pädevust välja töötada ja kindlaks määrata asjaomase planeeringu või asjaomaste planeeringute vorm ja sisu.

4.   Mereala ruumilise planeerimise eesmärk on aidata kaasa artiklis 5 loetletud eesmärkidele ning täita artiklites 6 ja 8 sätestatud nõudeid.

5.   Mereala ruumilise planeerimise kehtestamisel võtavad liikmesriigid asjakohaselt arvesse merepiirkondade eripära, asjakohaseid praeguseid ja tulevasi tegevusi ja kasutusviise ning nende mõju keskkonnale ja loodusvaradele, samuti maismaa ja mere koostoimet.

6.   Liikmesriigid võivad planeerimisse hõlmata või selle aluseks võtta olemasolevaid riiklikke poliitikasuundi, eeskirju või mehhanisme, mis on kehtestatud või kehtestatakse enne käesoleva direktiivi jõustumist, tingimusel et need on kooskõlas käesoleva direktiivi nõuetega.

Artikkel 5

Mereala ruumilise planeerimise eesmärgid

1.   Mereala ruumilise planeerimise kehtestamisel ja rakendamisel võtavad liikmesriigid arvesse majanduslikke, sotsiaalseid ja ökoloogilisi aspekte, et toetada merendussektori kasvu ja kestlikku arengut, kohaldavad ökosüsteemipõhist käsitust ning edendavad sobivate tegevuste ja kasutusviiside kooseksisteerimist.

2.   Mereala ruumiliste planeeringutega püüavad liikmesriigid toetada mereliste energeetikasektorite, meretranspordi ning kalandus- ja vesiviljelussektori kestlikku arengut ning kaitsta, säilitada ja parandada keskkonda, sealhulgas suurendada selle vastupanuvõimet kliimamuutuse mõjudele. Lisaks võivad liikmesriigid püüda saavutada ka muid eesmärke, nagu näiteks säästva turismi edendamine ja toorainete säästev ammutamine.

3.   Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide pädevust määrata kindlaks, kuidas kajastatakse eri eesmärke nende mereala ruumilises planeeringus või mereala ruumilistes planeeringutes ja milline tähtsus neile omistatakse.

Artikkel 6

Mereala ruumilise planeerimise miinimumnõuded

1.   Liikmesriigid kehtestavad artiklis 5 loetletud eesmärkidele kaasaaitamiseks menetlusetapid, võttes arvesse asjakohaseid tegevusi ja kasutusviise merealadel.

2.   Seejuures liikmesriigid:

| a) | võtavad arvesse maismaa ja mere koostoimet; |
| --- | --- |

a)

võtavad arvesse maismaa ja mere koostoimet;

| b) | võtavad arvesse ökoloogilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid aspekte, samuti ohutusküsimusi; |
| --- | --- |

b)

võtavad arvesse ökoloogilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid aspekte, samuti ohutusküsimusi;

| c) | püüavad edendada mereala ruumilise planeerimise ja selle käigus koostatud planeeringu või planeeringute ning muude protsesside (näiteks rannikualade tervikmajandamise või sellega võrdväärsete ametlike või mitteametlike tegevuste) vahelist sidusust; |
| --- | --- |

c)

püüavad edendada mereala ruumilise planeerimise ja selle käigus koostatud planeeringu või planeeringute ning muude protsesside (näiteks rannikualade tervikmajandamise või sellega võrdväärsete ametlike või mitteametlike tegevuste) vahelist sidusust;

| d) | tagavad huvigruppide kaasamise kooskõlas artikliga 9; |
| --- | --- |

d)

tagavad huvigruppide kaasamise kooskõlas artikliga 9;

| e) | korraldavad parimate kättesaadavate andmete kasutamise kooskõlas artikliga 10; |
| --- | --- |

e)

korraldavad parimate kättesaadavate andmete kasutamise kooskõlas artikliga 10;

| f) | tagavad liikmesriikidevahelise piiriülese koostöö kooskõlas artikliga 11; |
| --- | --- |

f)

tagavad liikmesriikidevahelise piiriülese koostöö kooskõlas artikliga 11;

| g) | edendavad koostööd kolmandate riikidega kooskõlas artikliga 12. |
| --- | --- |

g)

edendavad koostööd kolmandate riikidega kooskõlas artikliga 12.

3.   Liikmesriigid vaatavad mereala ruumilised planeeringud läbi vastavalt sellele, nagu nad otsustavad, kuid vähemalt kord kümne aasta jooksul.

Artikkel 7

Maismaa ja mere koostoime

1.   Maismaa ja mere koostoime arvessevõtmiseks vastavalt artikli 4 lõikele 2 juhul, kui see ei ole mereala ruumilise planeerimise enda osa, võivad liikmesriigid kasutada muid ametlikke ja mitteametlikke menetlusi, näiteks rannikualade tervikmajandamist. Tulemusi kajastavad liikmesriigid oma mereala ruumilistes planeeringutes.

2.   Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 3 kohaldamist, püüavad liikmesriigid suurendada mereala ruumilise planeerimise abil mereala ruumilise planeeringu või mereala ruumiliste planeeringute sidusust teiste asjaomase menetlustega.

Artikkel 8

Mereala ruumiliste planeeringute koostamine

1.   Artiklis 5 sätestatud eesmärkidele kaasaaitamiseks koostavad liikmesriigid mereala ruumilise planeerimise kehtestamisel ja rakendamisel mereala ruumilised planeeringud, milles määratletakse asjaomaste käimasolevate ja tulevaste mereliste tegevuste ja kasutusviiside ajaline ja ruumiline jaotus.

2.   Seda tehes võtavad liikmesriigid kooskõlas artikli 2 lõikega 3 arvesse tegevuste ja kasutusviiside asjakohast koostoimet. Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust, võivad võimalikud tegevused, kasutusviisid ja huvid hõlmata järgmist:

| — | vesiviljeluspiirkonnad; |
| --- | --- |

—

vesiviljeluspiirkonnad;

| — | kalapüügipiirkonnad; |
| --- | --- |

—

kalapüügipiirkonnad;

| — | nafta, gaasi ja muude energiaressursside, maavarade ja täitematerjalide uurimise, kasutamise ja kaevandamise ning taastuvenergia tootmise rajatised ja infrastruktuurid; |
| --- | --- |

—

nafta, gaasi ja muude energiaressursside, maavarade ja täitematerjalide uurimise, kasutamise ja kaevandamise ning taastuvenergia tootmise rajatised ja infrastruktuurid;

| — | mereteed ja liiklusvood; |
| --- | --- |

—

mereteed ja liiklusvood;

| — | sõjaväeõppuste piirkonnad; |
| --- | --- |

—

sõjaväeõppuste piirkonnad;

| — | loodus- ja liikide kaitsealad ja kaitsealused piirkonnad; |
| --- | --- |

—

loodus- ja liikide kaitsealad ja kaitsealused piirkonnad;

| — | toorme ammutamise alad; |
| --- | --- |

—

toorme ammutamise alad;

| — | teadusuuringud; |
| --- | --- |

—

teadusuuringud;

| — | veealuste kaablite ja torujuhtmete trassid; |
| --- | --- |

—

veealuste kaablite ja torujuhtmete trassid;

| — | turism; |
| --- | --- |

—

turism;

| — | veealune kultuuripärand. |
| --- | --- |

—

veealune kultuuripärand.

Artikkel 9

Avalikkuse kaasamine

1.   Liikmesriigid võtavad mereala ruumiliste planeeringute väljatöötamise varajases etapis kasutusele vahendid avalikkuse kaasamiseks, teavitades kõiki huvitatud huvigruppe ning konsulteerides asjaomaste huvigruppide, asutuste ja avalikkusega kooskõlas liidu õigusaktide asjaomaste sätetega.

2.   Liikmesriigid tagavad ühtlasi, et asjaomastel huvigruppidel ja asutustel ning asjaomasel avalikkusel on juurdepääs lõplikele plaanidele.

Artikkel 10

Andmete kasutamine ja jagamine

1.   Liikmesriigid korraldavad mereala ruumilise planeerimise jaoks parimate kättesaadavate andmete kasutamise ja otsustavad, kuidas korraldada teabevahetust.

2.   Lõikes 1 osutatud andmed võivad muu hulgas hõlmata järgmist:

| a) | keskkonna, sotsiaalsfääri ja majandusega seotud andmed, mis on kogutud artiklis 8 osutatud tegevusega seotud liidu õigusaktide kohaselt; |
| --- | --- |

a)

keskkonna, sotsiaalsfääri ja majandusega seotud andmed, mis on kogutud artiklis 8 osutatud tegevusega seotud liidu õigusaktide kohaselt;

| b) | füüsikalised andmed merealade kohta. |
| --- | --- |

b)

füüsikalised andmed merealade kohta.

3.   Lõike 1 rakendamisel kasutavad liikmesriigid asjaomaseid vahendeid, sealhulgas neid, mis on juba kättesaadavad IMP ja muude asjaomaste, näiteks direktiivis 2007/2/EÜ nimetatud liidu poliitikavaldkondade raames.

Artikkel 11

Liikmesriikidevaheline koostöö

1.   Merepiiri omavad liikmesriigid teevad planeerimis- ja majandamisprotsessi osana koostööd, et tagada mereala ruumiliste planeeringute ühtsus ja kooskõla kogu asjaomases merepiirkonnas. Sellises koostöös võetakse eelkõige arvesse riikidevahelisi küsimusi.

2.   Lõikes 1 osutatud koostööd tehakse:

| a) | sellistes olemasolevates piirkondlike ametiasutuste koostööstruktuurides nagu piirkondlikud merekonventsioonid ja/või |
| --- | --- |

a)

sellistes olemasolevates piirkondlike ametiasutuste koostööstruktuurides nagu piirkondlikud merekonventsioonid ja/või

| b) | liikmesriikide pädevate asutuste võrgustike või struktuuride kaudu ja/või |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide pädevate asutuste võrgustike või struktuuride kaudu ja/või

| c) | muul lõikes 1 esitatud nõuetele vastaval viisil, näiteks merevalgla strateegiate raames. |
| --- | --- |

c)

muul lõikes 1 esitatud nõuetele vastaval viisil, näiteks merevalgla strateegiate raames.

Artikkel 12

Koostöö kolmandate riikidega

Liikmesriigid püüavad võimalust mööda ning rahvusvahelist õigust ja konventsioone järgides teha asjaomastes merepiirkondades mereala ruumilisel planeerimisel koostööd asjaomaste kolmandate riikidega, näiteks kasutades olemasolevaid rahvusvahelisi foorumeid või institutsioonide piirkondlikku koostööd.

III PEATÜKK

RAKENDAMINE

Artikkel 13

Pädevad asutused

1.   Liikmesriigid määravad pädeva asutuse või asutused, kes vastutab/vastutavad käesoleva direktiivi rakendamise eest.

2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile kõnealuste pädevate asutuste nimekirja koos käesoleva direktiivi lisas loetletud teabega.

3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist muudatustest, mis on tehtud lõike 1 kohaselt esitatud andmetes, kuue kuu jooksul pärast nende muudatuste jõustumist.

Artikkel 14

Järelevalve ja aruandlus

1.   Liikmesriigid saadavad mereala ruumiliste planeeringute ja kõigi nende ajakohastatud versioonide koopiad koos käesoleva direktiivi täitmist selgitavate asjaomaste materjalidega komisjonile ja teistele asjaomastele liikmesriikidele kolme kuu jooksul pärast nende avaldamist.

2.   Komisjon esitab hiljemalt üks aasta pärast mereala ruumiliste planeeringute kehtestamise tähtaega ning seejärel iga nelja aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis sisaldab käesoleva direktiivi rakendamise kokkuvõtet.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 15

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 18. septembriks 2016. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Artikli 13 lõikes 1 osutatud ametiasutus või ametiasutused määratakse hiljemalt 18. septembriks 2016.

3.   Artiklis 4 osutatud mereala ruumilised planeeringud kehtestatakse nii kiiresti kui võimalik ning hiljemalt 31. märtsiks 2021.

4.   Käesoleva direktiivi ülevõtmise ja rakendamise kohustus ei kehti merepiirita liikmesriikide suhtes.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 17

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. juuli 2014

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GOZI

LISA

PÄDEVAD ASUTUSED

| 1) | Pädeva(te) asutus(t)e nimi ja aadress — nimetatud pädeva(te) asutus(t)e ametlik nimi ja aadress. |
| --- | --- |

1)

Pädeva(te) asutus(t)e nimi ja aadress — nimetatud pädeva(te) asutus(t)e ametlik nimi ja aadress.

| 2) | Pädeva(te) asutus(t)e õiguslik vorm — pädeva(te) asutus(t)e õigusliku vormi lühikirjeldus. |
| --- | --- |

2)

Pädeva(te) asutus(t)e õiguslik vorm — pädeva(te) asutus(t)e õigusliku vormi lühikirjeldus.

| 3) | Ülesanded — pädeva(te) asutus(t)e õiguslike ja haldusülesannete lühikirjeldus ning asjaomase merealaga seotud ülesannete kirjeldus. |
| --- | --- |

3)

Ülesanded — pädeva(te) asutus(t)e õiguslike ja haldusülesannete lühikirjeldus ning asjaomase merealaga seotud ülesannete kirjeldus.

| 4) | Liikmeskond — kui pädev asutus või pädevad asutused tegutsevad teiste pädevate asutuste vahelise koordineerimisasutusena, nõutakse nende asutuste nimekirja koos kokkuvõttega koordineerimise tagamiseks loodud institutsioonilistest suhetest. |
| --- | --- |

4)

Liikmeskond — kui pädev asutus või pädevad asutused tegutsevad teiste pädevate asutuste vahelise koordineerimisasutusena, nõutakse nende asutuste nimekirja koos kokkuvõttega koordineerimise tagamiseks loodud institutsioonilistest suhetest.

| 5) | Piirkondlik koordineerimine — nõutakse kokkuvõtet mehhanismidest, mis on kehtestatud selleks, et tagada koordineerimine liikmesriikide vahel, kelle mereala jääb samasse merepiirkonda või allpiirkonda ja kuulub käesoleva direktiivi kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

5)

Piirkondlik koordineerimine — nõutakse kokkuvõtet mehhanismidest, mis on kehtestatud selleks, et tagada koordineerimine liikmesriikide vahel, kelle mereala jääb samasse merepiirkonda või allpiirkonda ja kuulub käesoleva direktiivi kohaldamisalasse.

---

(1)  ELT C 341, 21.11.2013, lk 67.

1

(2)  ELT C 356, 5.12.2013, lk 124.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1255/2011, millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm (ELT L 321, 5.12.2011, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2002. aasta soovitus 2002/413/EÜ, mis puudutab rannikualade integreeritud majandamise rakendamist Euroopas (EÜT L 148, 6.6.2002, lk 24).

7

(8)  Nõukogu 13. septembri 2010. aasta otsus 2010/631/EL Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni Vahemere rannikualade integreeritud majandamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 279, 23.10.2010, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

9

(10)  Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

11

(12)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus nr 884/2004/EÜ, millega muudetakse otsust nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (ELT L 167, 30.4.2004, lk 1).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

14

(15)  Komisjoni 1. septembri 2010. aasta otsus 2010/477/EL mereakvatooriumi hea keskkonnaseisundi kriteeriumide ja metoodikastandardite kohta (ELT L 232, 2.9.2010, lk 14).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiv 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse ning muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ seoses üldsuse kaasamisega ning õiguskaitse kättesaadavusega (ELT L 156, 25.6.2003, lk 17).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).

18

---