# Eiropas Savienības L 307/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 307 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 28. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 307

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 28. oktobris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/94/ES (2014. gada 22. oktobris) par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (
  1
  ) | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/94/ES (2014. gada 22. oktobris) par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (
  1
  )

1

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1134/2014 (2014. gada 23. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot pikšu VIIb-k, VIII, IX un X zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā | 21 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1135/2014 (2014. gada 24. oktobris) par atļaujas piešķiršanu veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras attiecas uz slimības riska samazināšanu (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1136/2014 (2014. gada 24. oktobris), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 283/2013 attiecībā uz pārejas posma pasākumiem, ko piemēro procedūrām, kas saistītas ar augu aizsardzības līdzekļiem (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1137/2014 (2014. gada 27. oktobris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padome Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikumu attiecībā uz konkrētu subproduktu apstrādi, kas iegūti no dzīvniekiem, kas paredzēti lietošanai pārtikā (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1138/2014 (2014. gada 27. oktobris) par atļauju lietot no Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparātu kā barības piedevu sivēnmātēm (atļaujas turētājs Adisseo France S.A.S.) (
  1
  ) | 30 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1139/2014 (2014. gada 27. oktobris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011 par apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu attiecībā uz artišokiem, kabačiem, apelsīniem, klementīniem, mandarīniem, sacumām, citroniem, āboliem un bumbieriem | 34 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1140/2014 (2014. gada 27. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 36 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/738/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 9. oktobris), ar ko pieņem labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) secinājumus par minerāleļļas un gāzes pārstrādi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7155)

   (
  1
  ) | 38 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1134/2014 (2014. gada 23. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot pikšu VIIb-k, VIII, IX un X zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā

CECAF

21

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1135/2014 (2014. gada 24. oktobris) par atļaujas piešķiršanu veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras attiecas uz slimības riska samazināšanu (
  1
  )

1

23

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1136/2014 (2014. gada 24. oktobris), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 283/2013 attiecībā uz pārejas posma pasākumiem, ko piemēro procedūrām, kas saistītas ar augu aizsardzības līdzekļiem (
  1
  )

1

26

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1137/2014 (2014. gada 27. oktobris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padome Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikumu attiecībā uz konkrētu subproduktu apstrādi, kas iegūti no dzīvniekiem, kas paredzēti lietošanai pārtikā (
  1
  )

1

28

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1138/2014 (2014. gada 27. oktobris) par atļauju lietot no Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparātu kā barības piedevu sivēnmātēm (atļaujas turētājs Adisseo France S.A.S.) (
  1
  )

Talaromyces versatilis

Adisseo France S.A.S.

1

30

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1139/2014 (2014. gada 27. oktobris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011 par apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu attiecībā uz artišokiem, kabačiem, apelsīniem, klementīniem, mandarīniem, sacumām, citroniem, āboliem un bumbieriem

34

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1140/2014 (2014. gada 27. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

36

LĒMUMI

2014/738/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 9. oktobris), ar ko pieņem labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) secinājumus par minerāleļļas un gāzes pārstrādi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7155)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7155)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

DIREKTĪVAS

| 28.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2014/94/ES

(2014. gada 22. oktobris)

par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Komisija 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020 – Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ir noteikusi mērķi palielināt konkurētspēju un energoapgādes drošību, efektīvāk izmantojot resursus un enerģiju. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020 – Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ir noteikusi mērķi palielināt konkurētspēju un energoapgādes drošību, efektīvāk izmantojot resursus un enerģiju.

| (2) | Komisijas 2011. gada 28. marta Baltajā grāmatā “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” tika aicināts samazināt transporta atkarību no naftas. Tas jāpanāk, izmantojot politikas iniciatīvu kopumu, tostarp izstrādājot ilgtspējīgu alternatīvo degvielu stratēģiju, kā arī izveidojot atbilstošo infrastruktūru. Komisijas Baltajā grāmatā tika arī ierosināts transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz 2050. gadam samazināt par 60 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2011. gada 28. marta Baltajā grāmatā “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” tika aicināts samazināt transporta atkarību no naftas. Tas jāpanāk, izmantojot politikas iniciatīvu kopumu, tostarp izstrādājot ilgtspējīgu alternatīvo degvielu stratēģiju, kā arī izveidojot atbilstošo infrastruktūru. Komisijas Baltajā grāmatā tika arī ierosināts transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz 2050. gadam samazināt par 60 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/28/EK (4) ir noteikts mērķis – transportlīdzekļu degvielu jomā atjaunojamo energoresursu tirgus daļa ir 10 %. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/28/EK (4) ir noteikts mērķis – transportlīdzekļu degvielu jomā atjaunojamo energoresursu tirgus daļa ir 10 %.

| (4) | Pamatojoties uz apspriešanos ar ieinteresētajām personām un valstu ekspertiem, kā arī uz zinātību, kas atspoguļota Komisijas 2013. gada 24. janvāra paziņojumā “Nepiesārņojoša enerģija transportam – Eiropas alternatīvo degvielu stratēģija”, kā galvenie alternatīvo degvielu veidi, kas potenciāli varētu ilgtermiņā aizstāt naftu, pašreiz ir apzināti elektroenerģija, ūdeņradis, biodegvielas, dabasgāze un sašķidrinātā naftas gāze (LPG), ņemot vērā arī iespējas minētos degvielu veidus izmantot vienlaikus un kombinēti, piemēram, ar divu degvielu tehnoloģijas sistēmu. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz apspriešanos ar ieinteresētajām personām un valstu ekspertiem, kā arī uz zinātību, kas atspoguļota Komisijas 2013. gada 24. janvāra paziņojumā “Nepiesārņojoša enerģija transportam – Eiropas alternatīvo degvielu stratēģija”, kā galvenie alternatīvo degvielu veidi, kas potenciāli varētu ilgtermiņā aizstāt naftu, pašreiz ir apzināti elektroenerģija, ūdeņradis, biodegvielas, dabasgāze un sašķidrinātā naftas gāze (LPG), ņemot vērā arī iespējas minētos degvielu veidus izmantot vienlaikus un kombinēti, piemēram, ar divu degvielu tehnoloģijas sistēmu.

| (5) | Ar enerģijas avotiem saprot visus alternatīvos enerģijas avotus transportlīdzekļiem, piemēram, elektrība un ūdeņradis, kuri nav jāatbrīvo, izmantojot degšanu vai ar degšanu nesaistītu oksidēšanos. |
| --- | --- |

(5)

Ar enerģijas avotiem saprot visus alternatīvos enerģijas avotus transportlīdzekļiem, piemēram, elektrība un ūdeņradis, kuri nav jāatbrīvo, izmantojot degšanu vai ar degšanu nesaistītu oksidēšanos.

| (6) | Sintētiskās degvielas, kas aizstāj dīzeļdegvielu, benzīnu un reaktīvo dzinēju degvielu, var ražot no dažādām izejvielām, pārvēršot biomasu, gāzi, akmeņogles vai plastmasas atkritumus šķidrās degvielās, metānā un dimetilēterī (DME). Sintētiskās parafīna dīzeļdegvielas, tādas kā hidrogenētās augu eļļas (HVO) un Fischer-Tropsch sintēzes dīzeļdegviela, ir savstarpēji aizvietojamas, un tās var iejaukt fosilajā dīzeļdegvielā ļoti augstās piejaukuma proporcijās vai izmantot neatšķaidītā veidā visos esošajos vai nākotnes dīzeļdegvielas transportlīdzekļos. Tāpēc minētās degvielas var izplatīt, uzglabāt un izmantot ar esošās infrastruktūras palīdzību. Sintētiskās degvielas, ar ko aizstāj benzīnu, tādas kā metanols un citi alkoholi, var sajaukt ar benzīnu, un tehniski ir iespējams tās izmantot ar pašreizējām transportlīdzekļu tehnoloģijām, veicot nelielus pielāgojumus. Metanolu var izmantot arī iekšzemes navigācijā un tuvsatiksmes kuģniecībā. Ar sintētiskām un parafīna degvielām pastāv iespēja samazināt naftas avotu lietošanu transportlīdzekļu apgādē ar enerģiju. |
| --- | --- |

(6)

Sintētiskās degvielas, kas aizstāj dīzeļdegvielu, benzīnu un reaktīvo dzinēju degvielu, var ražot no dažādām izejvielām, pārvēršot biomasu, gāzi, akmeņogles vai plastmasas atkritumus šķidrās degvielās, metānā un dimetilēterī (DME). Sintētiskās parafīna dīzeļdegvielas, tādas kā hidrogenētās augu eļļas (HVO) un Fischer-Tropsch sintēzes dīzeļdegviela, ir savstarpēji aizvietojamas, un tās var iejaukt fosilajā dīzeļdegvielā ļoti augstās piejaukuma proporcijās vai izmantot neatšķaidītā veidā visos esošajos vai nākotnes dīzeļdegvielas transportlīdzekļos. Tāpēc minētās degvielas var izplatīt, uzglabāt un izmantot ar esošās infrastruktūras palīdzību. Sintētiskās degvielas, ar ko aizstāj benzīnu, tādas kā metanols un citi alkoholi, var sajaukt ar benzīnu, un tehniski ir iespējams tās izmantot ar pašreizējām transportlīdzekļu tehnoloģijām, veicot nelielus pielāgojumus. Metanolu var izmantot arī iekšzemes navigācijā un tuvsatiksmes kuģniecībā. Ar sintētiskām un parafīna degvielām pastāv iespēja samazināt naftas avotu lietošanu transportlīdzekļu apgādē ar enerģiju.

| (7) | LPG jeb autogāze ir alternatīva degviela, kuru iegūst, pārstrādājot dabasgāzi un rafinējot naftu, un kurai ir mazāka oglekļa emisiju ietekme un ievērojami mazāk piesārņojošo vielu emisiju nekā tradicionālajām degvielām. Paredzams, ka bioloģiskā LPG, kas iegūta no dažādiem biomasas avotiem, vidējā termiņā un ilgtermiņā attīstīsies kā dzīvotspējīga tehnoloģija. LPG var izmantot autotransportā (vieglajiem un kravas automobiļiem) visos attālumos. To var izmantot arī iekšzemes navigācijā un tuvsatiksmes kuģniecībā. LPG infrastruktūra ir samērā labi attīstīta – Savienībā jau darbojas ievērojams skaits uzpildes staciju (apmēram 29 000). Tomēr minēto uzpildes staciju sadalījums ir nevienmērīgs, un vairākās valstīs tās ir maz izplatītas. |
| --- | --- |

(7)

LPG jeb autogāze ir alternatīva degviela, kuru iegūst, pārstrādājot dabasgāzi un rafinējot naftu, un kurai ir mazāka oglekļa emisiju ietekme un ievērojami mazāk piesārņojošo vielu emisiju nekā tradicionālajām degvielām. Paredzams, ka bioloģiskā LPG, kas iegūta no dažādiem biomasas avotiem, vidējā termiņā un ilgtermiņā attīstīsies kā dzīvotspējīga tehnoloģija. LPG var izmantot autotransportā (vieglajiem un kravas automobiļiem) visos attālumos. To var izmantot arī iekšzemes navigācijā un tuvsatiksmes kuģniecībā. LPG infrastruktūra ir samērā labi attīstīta – Savienībā jau darbojas ievērojams skaits uzpildes staciju (apmēram 29 000). Tomēr minēto uzpildes staciju sadalījums ir nevienmērīgs, un vairākās valstīs tās ir maz izplatītas.

| (8) | Neskarot šīs direktīvas alternatīvo degvielu definīciju, būtu jāuzsver, ka pastāv papildu nepiesārņojošas degvielas veidi, kas var būt iespējama alternatīva fosilajām degvielām. Izraugoties jaunus alternatīvo degvielu veidus, būtu jāņem vērā daudzsološie pētniecības un attīstības rezultāti. Būtu jāizstrādā standarti un tiesību akti, nedodot priekšroku kāda konkrēta veida tehnoloģijai, lai neaizkavētu alternatīvo degvielu un energonesēju turpmāko attīstību. |
| --- | --- |

(8)

Neskarot šīs direktīvas alternatīvo degvielu definīciju, būtu jāuzsver, ka pastāv papildu nepiesārņojošas degvielas veidi, kas var būt iespējama alternatīva fosilajām degvielām. Izraugoties jaunus alternatīvo degvielu veidus, būtu jāņem vērā daudzsološie pētniecības un attīstības rezultāti. Būtu jāizstrādā standarti un tiesību akti, nedodot priekšroku kāda konkrēta veida tehnoloģijai, lai neaizkavētu alternatīvo degvielu un energonesēju turpmāko attīstību.

| (9) | CARS 21 augsta līmeņa grupas 2012. gada 6. jūnija ziņojumā tika norādīts, ka Savienības mēroga saskaņotas alternatīvo degvielu infrastruktūras trūkums ir šķērslis alternatīvo degvielu transportlīdzekļu ieviešanai tirgū un kavē šo degvielu sniegto vides priekšrocību gūšanu. Komisija 2012. gada 8. novembra paziņojumā “CARS 2020: rīcības plāns konkurētspējīgai un ilgtspējīgai Eiropas autobūves nozarei” iestrādāja galvenos CARS 21 augsta līmeņa grupas ziņojumā sniegtos ieteikumus un piedāvāja rīcības plānu, kura pamatā ir minētie ieteikumi. Šī direktīva ir viens no galvenajiem pasākumiem attiecībā uz alternatīvo degvielu infrastruktūru, par ko paziņojusi Komisija. |
| --- | --- |

(9)

CARS 21 augsta līmeņa grupas 2012. gada 6. jūnija ziņojumā tika norādīts, ka Savienības mēroga saskaņotas alternatīvo degvielu infrastruktūras trūkums ir šķērslis alternatīvo degvielu transportlīdzekļu ieviešanai tirgū un kavē šo degvielu sniegto vides priekšrocību gūšanu. Komisija 2012. gada 8. novembra paziņojumā “CARS 2020: rīcības plāns konkurētspējīgai un ilgtspējīgai Eiropas autobūves nozarei” iestrādāja galvenos CARS 21 augsta līmeņa grupas ziņojumā sniegtos ieteikumus un piedāvāja rīcības plānu, kura pamatā ir minētie ieteikumi. Šī direktīva ir viens no galvenajiem pasākumiem attiecībā uz alternatīvo degvielu infrastruktūru, par ko paziņojusi Komisija.

| (10) | Būtu jāizvairās no iekšējā tirgus sadrumstalotības nesaskaņotas alternatīvo degvielu ieviešanas tirgū dēļ. Tāpēc saskaņotiem visu dalībvalstu politikas regulējumiem būtu jāsniedz ilgtermiņa drošība, kas ir vajadzīga, lai panāktu privātā un publiskā sektora ieguldījumus transportlīdzekļu un degvielu tehnoloģijās un infrastruktūras izbūvē nolūkā kalpot diviem mērķiem – līdz minimumam samazināt atkarību no naftas un mazināt transporta ietekmi uz vidi. Tāpēc dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm un attiecīgās nozares pārstāvjiem, vienlaikus ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības, būtu jāizstrādā valsts politikas regulējums, kurā norādīti valsts uzdevumi un mērķi, un atbalsta pasākumi tirgus attīstībai attiecībā uz alternatīvām degvielām, tostarp vajadzīgās izveidojamās infrastruktūras ieviešanai. Vajadzības gadījumā dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar citām kaimiņos esošajām dalībvalstīm reģionālā vai makroreģionālā līmenī, veicot apspriešanos vai izmantojot vienotus politikas regulējumus, it īpaši gadījumos, kad ir jānodrošina alternatīvo degvielu infrastruktūras pārrobežu pārklājums vai jāizbūvē jauna infrastruktūra valstu robežu tuvumā, tostarp paredzot dažādas iespējas attiecībā uz nediskriminējošu piekļuvi uzlādes un uzpildes punktiem. Minēto valsts politikas regulējumu koordinācija un saskaņotība Savienības līmenī būtu jāatbalsta, dalībvalstīm sadarbojoties un Komisijai veicot novērtējumu un sniedzot ziņojumu. Lai dalībvalstīm būtu vieglāk sniegt I pielikumā noteikto informāciju, Komisijai būtu jāpieņem nesaistošas pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(10)

Būtu jāizvairās no iekšējā tirgus sadrumstalotības nesaskaņotas alternatīvo degvielu ieviešanas tirgū dēļ. Tāpēc saskaņotiem visu dalībvalstu politikas regulējumiem būtu jāsniedz ilgtermiņa drošība, kas ir vajadzīga, lai panāktu privātā un publiskā sektora ieguldījumus transportlīdzekļu un degvielu tehnoloģijās un infrastruktūras izbūvē nolūkā kalpot diviem mērķiem – līdz minimumam samazināt atkarību no naftas un mazināt transporta ietekmi uz vidi. Tāpēc dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm un attiecīgās nozares pārstāvjiem, vienlaikus ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības, būtu jāizstrādā valsts politikas regulējums, kurā norādīti valsts uzdevumi un mērķi, un atbalsta pasākumi tirgus attīstībai attiecībā uz alternatīvām degvielām, tostarp vajadzīgās izveidojamās infrastruktūras ieviešanai. Vajadzības gadījumā dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar citām kaimiņos esošajām dalībvalstīm reģionālā vai makroreģionālā līmenī, veicot apspriešanos vai izmantojot vienotus politikas regulējumus, it īpaši gadījumos, kad ir jānodrošina alternatīvo degvielu infrastruktūras pārrobežu pārklājums vai jāizbūvē jauna infrastruktūra valstu robežu tuvumā, tostarp paredzot dažādas iespējas attiecībā uz nediskriminējošu piekļuvi uzlādes un uzpildes punktiem. Minēto valsts politikas regulējumu koordinācija un saskaņotība Savienības līmenī būtu jāatbalsta, dalībvalstīm sadarbojoties un Komisijai veicot novērtējumu un sniedzot ziņojumu. Lai dalībvalstīm būtu vieglāk sniegt I pielikumā noteikto informāciju, Komisijai būtu jāpieņem nesaistošas pamatnostādnes.

| (11) | Ir vajadzīga koordinēta pieeja visu transporta veidu ilgtermiņa enerģijas vajadzību apmierināšanai. Politikas pamatā jo īpaši vajadzētu būt alternatīvo degvielu izmantošanai, koncentrējot uzmanību uz katra transporta veida konkrētajām vajadzībām. Izstrādājot valsts politikas regulējumu būtu jāņem vērā attiecīgās dalībvalsts teritorijā esošo dažādo transporta veidu vajadzības, tostarp to transporta veidu vajadzības, kuriem ir pieejamas tikai nedaudzas alternatīvas fosilajām degvielām. |
| --- | --- |

(11)

Ir vajadzīga koordinēta pieeja visu transporta veidu ilgtermiņa enerģijas vajadzību apmierināšanai. Politikas pamatā jo īpaši vajadzētu būt alternatīvo degvielu izmantošanai, koncentrējot uzmanību uz katra transporta veida konkrētajām vajadzībām. Izstrādājot valsts politikas regulējumu būtu jāņem vērā attiecīgās dalībvalsts teritorijā esošo dažādo transporta veidu vajadzības, tostarp to transporta veidu vajadzības, kuriem ir pieejamas tikai nedaudzas alternatīvas fosilajām degvielām.

| (12) | Komisijai būtu jāatvieglina valsts politikas regulējuma izstrāde un īstenošana, apmainoties ar informāciju un paraugpraksi starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(12)

Komisijai būtu jāatvieglina valsts politikas regulējuma izstrāde un īstenošana, apmainoties ar informāciju un paraugpraksi starp dalībvalstīm.

| (13) | Lai veicinātu alternatīvo degvielu izmantošanu un izstrādātu attiecīgu infrastruktūru, valsts politikas regulējumus var veidot vairāki plāni, stratēģijas vai citi plānošanas dokumenti, kas izstrādāti atsevišķi vai integrētā veidā, vai citā formā un administratīvā līmenī, par ko nolēmušas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(13)

Lai veicinātu alternatīvo degvielu izmantošanu un izstrādātu attiecīgu infrastruktūru, valsts politikas regulējumus var veidot vairāki plāni, stratēģijas vai citi plānošanas dokumenti, kas izstrādāti atsevišķi vai integrētā veidā, vai citā formā un administratīvā līmenī, par ko nolēmušas dalībvalstis.

| (14) | Lai publiskā sektora atbalstu mērķtiecīgi ieguldītu iekšējā tirgus koordinētas attīstības sekmēšanā ar nolūku panākt Savienības mēroga mobilitāti alternatīvo degvielu transportlīdzekļu un kuģu izmantošanas jomā, tām degvielām, kas ir ietvertas valsts politikas regulējumos, vajadzētu būt tiesīgām uz Savienības un valstu pasākumiem alternatīvo degvielu infrastruktūras atbalstam. |
| --- | --- |

(14)

Lai publiskā sektora atbalstu mērķtiecīgi ieguldītu iekšējā tirgus koordinētas attīstības sekmēšanā ar nolūku panākt Savienības mēroga mobilitāti alternatīvo degvielu transportlīdzekļu un kuģu izmantošanas jomā, tām degvielām, kas ir ietvertas valsts politikas regulējumos, vajadzētu būt tiesīgām uz Savienības un valstu pasākumiem alternatīvo degvielu infrastruktūras atbalstam.

| (15) | Šīs direktīvas mērķis nav papildu finanšu sloga radīšana dalībvalstīm vai reģionālajām un vietējām iestādēm. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai īstenot šo direktīvu, izmantojot plašu normatīvu un nenormatīvu stimulu un pasākumu klāstu un cieši sadarbojoties ar privātā sektora dalībniekiem, kuriem būtu jāspēlē svarīga loma alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstības atbalstīšanā. |
| --- | --- |

(15)

Šīs direktīvas mērķis nav papildu finanšu sloga radīšana dalībvalstīm vai reģionālajām un vietējām iestādēm. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai īstenot šo direktīvu, izmantojot plašu normatīvu un nenormatīvu stimulu un pasākumu klāstu un cieši sadarbojoties ar privātā sektora dalībniekiem, kuriem būtu jāspēlē svarīga loma alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstības atbalstīšanā.

| (16) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (5) jaunu tehnoloģiju un inovācijas attīstība, jo īpaši saistībā ar transporta dekarbonizāciju, ir tiesīga saņemt Savienības finansējumu. Minētajā regulā paredzēta arī papildu finansējuma piešķiršana pasākumiem, kas balstīti uz sinerģijām starp vismaz divām tajā ietvertajām nozarēm (proti, transports, enerģētika un telesakari). Visbeidzot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (CEF) koordinēšanas komiteja palīdz Komisijai koordinēt darba programmas, lai ļautu izvērst daudznozaru uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus nolūkā pilnībā izmantot iespējamās sinerģijas starp minētajām nozarēm. Tādējādi CEF sniegtu ieguldījumu alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanā. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (5) jaunu tehnoloģiju un inovācijas attīstība, jo īpaši saistībā ar transporta dekarbonizāciju, ir tiesīga saņemt Savienības finansējumu. Minētajā regulā paredzēta arī papildu finansējuma piešķiršana pasākumiem, kas balstīti uz sinerģijām starp vismaz divām tajā ietvertajām nozarēm (proti, transports, enerģētika un telesakari). Visbeidzot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (CEF) koordinēšanas komiteja palīdz Komisijai koordinēt darba programmas, lai ļautu izvērst daudznozaru uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus nolūkā pilnībā izmantot iespējamās sinerģijas starp minētajām nozarēm. Tādējādi CEF sniegtu ieguldījumu alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanā.

| (17) | Arī pamatprogramma “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (6), sniegs atbalstu pētniecībai un inovācijai attiecībā uz alternatīvo degvielu transportlīdzekļiem un ar tiem saistīto infrastruktūru, jo īpaši īstenojot prioritātes “Sabiedrības problēmu risināšana” mērķi “Vieds, videi nekaitīgs un integrēts transports”. Minētajam konkrētajam finansējuma avotam būtu jāveicina arī alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstība, un tas būtu pilnībā jāuzskata par papildu iespēju nodrošināt ilgtspējīgu mobilitātes tirgu visā Savienībā. |
| --- | --- |

(17)

Arī pamatprogramma “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (6), sniegs atbalstu pētniecībai un inovācijai attiecībā uz alternatīvo degvielu transportlīdzekļiem un ar tiem saistīto infrastruktūru, jo īpaši īstenojot prioritātes “Sabiedrības problēmu risināšana” mērķi “Vieds, videi nekaitīgs un integrēts transports”. Minētajam konkrētajam finansējuma avotam būtu jāveicina arī alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstība, un tas būtu pilnībā jāuzskata par papildu iespēju nodrošināt ilgtspējīgu mobilitātes tirgu visā Savienībā.

| (18) | Lai veicinātu ieguldījumus ilgtspējīgā transportā un atbalstītu nepārtraukta alternatīvo degvielu infrastruktūras tīkla ieviešanu Savienībā, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāatbalsta valsts un reģionāli attīstības pasākumi šajā jomā. Tām būtu jāveicina paraugprakses apmaiņa starp vietējām un reģionālām attīstības iniciatīvām attiecībā uz alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un pārvaldību un šajā sakarā jāsekmē Eiropas strukturālo un investīciju fondu, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda, izmantošana. |
| --- | --- |

(18)

Lai veicinātu ieguldījumus ilgtspējīgā transportā un atbalstītu nepārtraukta alternatīvo degvielu infrastruktūras tīkla ieviešanu Savienībā, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāatbalsta valsts un reģionāli attīstības pasākumi šajā jomā. Tām būtu jāveicina paraugprakses apmaiņa starp vietējām un reģionālām attīstības iniciatīvām attiecībā uz alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un pārvaldību un šajā sakarā jāsekmē Eiropas strukturālo un investīciju fondu, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda, izmantošana.

| (19) | Pasākumi alternatīvo degvielu infrastruktūras atbalstam būtu jāīsteno saskaņā ar Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) ietvertajiem noteikumiem par valsts atbalstu. Dalībvalstis var uzskatīt par nepieciešamu sniegt atbalstu operatoriem, uz kuriem attiecas šī direktīva, saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem par valsts atbalstu. Visi valstu pasākumi, kas paredzēti alternatīvo degvielu infrastruktūras atbalstam un par ko ir paziņots Komisijai, būtu jāizvērtē bez kavēšanās. |
| --- | --- |

(19)

Pasākumi alternatīvo degvielu infrastruktūras atbalstam būtu jāīsteno saskaņā ar Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) ietvertajiem noteikumiem par valsts atbalstu. Dalībvalstis var uzskatīt par nepieciešamu sniegt atbalstu operatoriem, uz kuriem attiecas šī direktīva, saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem par valsts atbalstu. Visi valstu pasākumi, kas paredzēti alternatīvo degvielu infrastruktūras atbalstam un par ko ir paziņots Komisijai, būtu jāizvērtē bez kavēšanās.

| (20) | Eiropas transporta tīkla (TEN-T) pamatnostādnēs atzīts, ka alternatīvas degvielas vismaz daļēji kalpo kā fosilās naftas avotu aizstājējs transporta apgādē ar enerģiju, veicina transporta dekarbonizāciju un uzlabo transporta nozares ekoloģiskos rādītājus. TEN-T pamatnostādnēs attiecībā uz jaunām tehnoloģijām un inovāciju ir prasīts, lai TEN-T veicinātu visu transporta veidu dekarbonizāciju, stimulējot energoefektivitāti, kā arī ieviešot alternatīvu dzinēju sistēmas un nodrošinātu attiecīgu infrastruktūru. TEN-T pamatnostādnēs arī prasīts, lai ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1315/2013 (7) noteiktā pamattīkla (“TEN-T pamattīkls”) iekšzemes un jūras ostās, lidostās un uz ceļiem tiek nodrošināta alternatīvu degvielu pieejamība. CEF ar TEN-T finansēšanas instrumentu ir noteikts, ka saistībā ar minēto jauno tehnoloģiju un inovāciju, tostarp alternatīvu nepiesārņojošu degvielu infrastruktūras, ieviešanu TEN-T pamattīklā ir tiesības uz dotācijām. Turklāt alternatīvu nepiesārņojošu degvielu infrastruktūras ieviešana plašākā visaptverošā tīklā varēs saņemt finansiālu palīdzību no CEF iepirkuma un finanšu instrumentu veidā, piemēram, projektu obligāciju veidā. |
| --- | --- |

(20)

Eiropas transporta tīkla (TEN-T) pamatnostādnēs atzīts, ka alternatīvas degvielas vismaz daļēji kalpo kā fosilās naftas avotu aizstājējs transporta apgādē ar enerģiju, veicina transporta dekarbonizāciju un uzlabo transporta nozares ekoloģiskos rādītājus. TEN-T pamatnostādnēs attiecībā uz jaunām tehnoloģijām un inovāciju ir prasīts, lai TEN-T veicinātu visu transporta veidu dekarbonizāciju, stimulējot energoefektivitāti, kā arī ieviešot alternatīvu dzinēju sistēmas un nodrošinātu attiecīgu infrastruktūru. TEN-T pamatnostādnēs arī prasīts, lai ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1315/2013 (7) noteiktā pamattīkla (“TEN-T pamattīkls”) iekšzemes un jūras ostās, lidostās un uz ceļiem tiek nodrošināta alternatīvu degvielu pieejamība. CEF ar TEN-T finansēšanas instrumentu ir noteikts, ka saistībā ar minēto jauno tehnoloģiju un inovāciju, tostarp alternatīvu nepiesārņojošu degvielu infrastruktūras, ieviešanu TEN-T pamattīklā ir tiesības uz dotācijām. Turklāt alternatīvu nepiesārņojošu degvielu infrastruktūras ieviešana plašākā visaptverošā tīklā varēs saņemt finansiālu palīdzību no CEF iepirkuma un finanšu instrumentu veidā, piemēram, projektu obligāciju veidā.

| (21) | Biodegvielas, kā definēts Direktīvā 2009/28/EK, šobrīd ir vissvarīgākais alternatīvo degvielu veids, un 2011. gadā tās veidoja 4,7 % no Savienības transporta degvielu kopējā patērētā daudzuma. Tās var arī sekmēt CO2 kopējo emisiju ievērojamu samazinājumu, ja tās ražo ilgtspējīgā veidā. Tās varētu nodrošināt nepiesārņojošu enerģiju visiem transporta veidiem. |
| --- | --- |

(21)

Biodegvielas, kā definēts Direktīvā 2009/28/EK, šobrīd ir vissvarīgākais alternatīvo degvielu veids, un 2011. gadā tās veidoja 4,7 % no Savienības transporta degvielu kopējā patērētā daudzuma. Tās var arī sekmēt CO2 kopējo emisiju ievērojamu samazinājumu, ja tās ražo ilgtspējīgā veidā. Tās varētu nodrošināt nepiesārņojošu enerģiju visiem transporta veidiem.

| (22) | Tas, ka alternatīvo degvielu infrastruktūra Savienības mērogā netiek attīstīta saskaņoti, liedz panākt apjomradītus ietaupījumus piedāvājuma pusē un Savienības mēroga mobilitāti pieprasījuma pusē. Ir jāizbūvē jauni infrastruktūras tīkli, piemēram, elektroenerģijai, dabasgāzei (sašķidrinātā dabasgāze (LNG) un saspiestā dabasgāze (CNG)) un attiecīgos gadījumos ūdeņradim. Ir svarīgi atzīt katras degvielas tehnoloģijas un ar to saistītās infrastruktūras attīstības dažādos posmus, tostarp uzņēmējdarbības modeļu briedumu saistībā ar privātajiem ieguldītājiem un alternatīvo degvielu pieejamību un pieņemamību lietotājiem. Būtu jānodrošina tehnoloģiskā neitralitāte, un valsts politikas regulējumos būtu pienācīgi jāņem vērā prasība atbalstīt alternatīvo degvielu komerciālo attīstību. Turklāt, izstrādājot valsts politikas regulējumus, būtu jāņem vērā arī apdzīvotība un ģeogrāfiskās īpatnības. |
| --- | --- |

(22)

Tas, ka alternatīvo degvielu infrastruktūra Savienības mērogā netiek attīstīta saskaņoti, liedz panākt apjomradītus ietaupījumus piedāvājuma pusē un Savienības mēroga mobilitāti pieprasījuma pusē. Ir jāizbūvē jauni infrastruktūras tīkli, piemēram, elektroenerģijai, dabasgāzei (sašķidrinātā dabasgāze (LNG) un saspiestā dabasgāze (CNG)) un attiecīgos gadījumos ūdeņradim. Ir svarīgi atzīt katras degvielas tehnoloģijas un ar to saistītās infrastruktūras attīstības dažādos posmus, tostarp uzņēmējdarbības modeļu briedumu saistībā ar privātajiem ieguldītājiem un alternatīvo degvielu pieejamību un pieņemamību lietotājiem. Būtu jānodrošina tehnoloģiskā neitralitāte, un valsts politikas regulējumos būtu pienācīgi jāņem vērā prasība atbalstīt alternatīvo degvielu komerciālo attīstību. Turklāt, izstrādājot valsts politikas regulējumus, būtu jāņem vērā arī apdzīvotība un ģeogrāfiskās īpatnības.

| (23) | Elektroenerģija var palielināt autotransporta energoefektivitāti un palīdzēt samazināt CO2 emisijas transporta nozarē. Tas ir neaizvietojams enerģijas avots elektrotransportlīdzekļu, tostarp L kategorijas transportlīdzekļu, ieviešanai, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/46/EK (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 168/2013 (9), ar kuru palīdzību var uzlabot gaisa kvalitāti un samazināt troksni pilsētu/piepilsētu aglomerācijās un citās blīvi apdzīvotās vietās. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka publiski pieejami uzlādes punkti tiek izbūvēti, nodrošinot pienācīgu pārklājumu, lai elektrotransportlīdzekļi varētu cirkulēt vismaz pilsētu/piepilsētu aglomerācijās un citās blīvi apdzīvotās vietās, un attiecīgos gadījumos dalībvalstu noteiktos tīklos. Šādu uzlādes punktu skaits būtu jānosaka, ņemot vērā aplēses par to, cik elektrotransportlīdzekļu līdz 2020. gada beigām būs reģistrēti katrā dalībvalstī. Kā norāde – atbilstošam uzlādes punktu vidējam skaitam vajadzētu būt vienādam ar vismaz vienu uzlādes punktu uz 10 automašīnām, ņemot vērā arī automašīnu veidu, uzlādes tehnoloģiju un pieejamos privātos uzlādes punktus. Atbilstošs skaits publiski pieejamu uzlādes punktu būtu jāierīko jo īpaši sabiedriskā transporta stacijās, piemēram, ostu pasažieru termināļos, lidostās vai dzelzceļa stacijās. Elektrotransportlīdzekļu privātīpašnieki lielā mērā ir atkarīgi no uzlādes punktu pieejamības kopējās autostāvvietās, piemēram, pie daudzdzīvokļu namiem, birojiem un uzņēmējdarbības vietām. Publiskajām iestādēm būtu jāveic pasākumi, lai palīdzētu šādu transportlīdzekļu lietotājiem, gādājot par to, ka nekustamo īpašumu attīstītāji un pārvaldnieki nodrošina atbilstošo infrastruktūru ar pietiekamu skaitu elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu. |
| --- | --- |

(23)

Elektroenerģija var palielināt autotransporta energoefektivitāti un palīdzēt samazināt CO2 emisijas transporta nozarē. Tas ir neaizvietojams enerģijas avots elektrotransportlīdzekļu, tostarp L kategorijas transportlīdzekļu, ieviešanai, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/46/EK (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 168/2013 (9), ar kuru palīdzību var uzlabot gaisa kvalitāti un samazināt troksni pilsētu/piepilsētu aglomerācijās un citās blīvi apdzīvotās vietās. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka publiski pieejami uzlādes punkti tiek izbūvēti, nodrošinot pienācīgu pārklājumu, lai elektrotransportlīdzekļi varētu cirkulēt vismaz pilsētu/piepilsētu aglomerācijās un citās blīvi apdzīvotās vietās, un attiecīgos gadījumos dalībvalstu noteiktos tīklos. Šādu uzlādes punktu skaits būtu jānosaka, ņemot vērā aplēses par to, cik elektrotransportlīdzekļu līdz 2020. gada beigām būs reģistrēti katrā dalībvalstī. Kā norāde – atbilstošam uzlādes punktu vidējam skaitam vajadzētu būt vienādam ar vismaz vienu uzlādes punktu uz 10 automašīnām, ņemot vērā arī automašīnu veidu, uzlādes tehnoloģiju un pieejamos privātos uzlādes punktus. Atbilstošs skaits publiski pieejamu uzlādes punktu būtu jāierīko jo īpaši sabiedriskā transporta stacijās, piemēram, ostu pasažieru termināļos, lidostās vai dzelzceļa stacijās. Elektrotransportlīdzekļu privātīpašnieki lielā mērā ir atkarīgi no uzlādes punktu pieejamības kopējās autostāvvietās, piemēram, pie daudzdzīvokļu namiem, birojiem un uzņēmējdarbības vietām. Publiskajām iestādēm būtu jāveic pasākumi, lai palīdzētu šādu transportlīdzekļu lietotājiem, gādājot par to, ka nekustamo īpašumu attīstītāji un pārvaldnieki nodrošina atbilstošo infrastruktūru ar pietiekamu skaitu elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu.

| (24) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek izbūvēta publiski pieejama infrastruktūra elektropadevei mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Lai savā valsts politikas regulējumā noteiktu atbilstošu skaitu publiski pieejamu uzlādes punktu, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai ņemt vērā esošo publiski pieejamo uzlādes punktu skaitu savā teritorijā un to specifikācijas un nolemt, vai ieviešanas centienus vērst uz parastas vai lieljaudas uzlādes punktiem. |
| --- | --- |

(24)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek izbūvēta publiski pieejama infrastruktūra elektropadevei mehāniskajiem transportlīdzekļiem. Lai savā valsts politikas regulējumā noteiktu atbilstošu skaitu publiski pieejamu uzlādes punktu, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai ņemt vērā esošo publiski pieejamo uzlādes punktu skaitu savā teritorijā un to specifikācijas un nolemt, vai ieviešanas centienus vērst uz parastas vai lieljaudas uzlādes punktiem.

| (25) | Elektromobilitāte ir joma, kas strauji attīstās. Pašreizējās uzlādes saskarnes tehnoloģijās tiek izmantoti kabeļu savienotāji, taču ir jāapsver arī tādas nākotnes saskarnes tehnoloģijas kā bezvadu uzlāde vai akumulatoru apmaiņa. Ar tiesību aktiem ir jānodrošina, ka tiek sekmēta tehnoloģiju inovācija. Tādēļ šī direktīva vajadzības gadījumā būtu jāatjaunina, lai ņemtu vērā jaunus tehnoloģiju standartus, piemēram, bezvadu uzlādi un akumulatoru apmaiņu. |
| --- | --- |

(25)

Elektromobilitāte ir joma, kas strauji attīstās. Pašreizējās uzlādes saskarnes tehnoloģijās tiek izmantoti kabeļu savienotāji, taču ir jāapsver arī tādas nākotnes saskarnes tehnoloģijas kā bezvadu uzlāde vai akumulatoru apmaiņa. Ar tiesību aktiem ir jānodrošina, ka tiek sekmēta tehnoloģiju inovācija. Tādēļ šī direktīva vajadzības gadījumā būtu jāatjaunina, lai ņemtu vērā jaunus tehnoloģiju standartus, piemēram, bezvadu uzlādi un akumulatoru apmaiņu.

| (26) | Publiski pieejams uzlādes vai uzpildes punkts var ietvert, piemēram, privātā īpašumā esošus uzlādes vai uzpildes punktus vai ierīces, kas publiski ir pieejami ar reģistrācijas kartēm vai par maksu, uzlādes vai uzpildes punktus automobiļu koplietošanas sistēmām, kas abonementu veidā sniedz piekļuvi trešo pušu lietotājiem, vai uzlādes vai uzpildes punktus publiskās stāvvietās. Uzlādes vai uzpildes punkti, kas privātiem lietotājiem ar atļauju vai abonementu sniedz fizisku piekļuvi, būtu jāuzskata par publiski pieejamiem uzlādes un uzpildes punktiem. |
| --- | --- |

(26)

Publiski pieejams uzlādes vai uzpildes punkts var ietvert, piemēram, privātā īpašumā esošus uzlādes vai uzpildes punktus vai ierīces, kas publiski ir pieejami ar reģistrācijas kartēm vai par maksu, uzlādes vai uzpildes punktus automobiļu koplietošanas sistēmām, kas abonementu veidā sniedz piekļuvi trešo pušu lietotājiem, vai uzlādes vai uzpildes punktus publiskās stāvvietās. Uzlādes vai uzpildes punkti, kas privātiem lietotājiem ar atļauju vai abonementu sniedz fizisku piekļuvi, būtu jāuzskata par publiski pieejamiem uzlādes un uzpildes punktiem.

| (27) | Elektroenerģija un ūdeņradis ir enerģijas avoti, kas īpaši piemēroti izmantošanai elektriskiem/degvielas elementu transportlīdzekļiem un L kategorijas transportlīdzekļiem pilsētu/piepilsētu aglomerācijās un citās blīvi apdzīvotās vietās; tie var palīdzēt uzlabot gaisa kvalitāti un samazināt troksni. Elektromobilitāte ir svarīgs līdzeklis, lai sasniegtu Savienības vērienīgos mērķus klimata pārmaiņu un enerģijas jomā 2020. gadam. Tik tiešām Direktīvā 2009/28/EK, kuru dalībvalstis transponēja līdz 2010. gada 5. decembrim, visām dalībvalstīm tika noteikti obligāti mērķi attiecībā uz tādas enerģijas īpatsvaru, kas saražota no atjaunojamajiem energoresursiem, lai līdz 2020. gadam sasniegtu Savienības mērķi, proti, no atjaunojamajiem energoresursiem saražota enerģija ir vismaz 20 %, un 10 % no atjaunojamajiem energoresursiem izmanto konkrēti transporta nozare. |
| --- | --- |

(27)

Elektroenerģija un ūdeņradis ir enerģijas avoti, kas īpaši piemēroti izmantošanai elektriskiem/degvielas elementu transportlīdzekļiem un L kategorijas transportlīdzekļiem pilsētu/piepilsētu aglomerācijās un citās blīvi apdzīvotās vietās; tie var palīdzēt uzlabot gaisa kvalitāti un samazināt troksni. Elektromobilitāte ir svarīgs līdzeklis, lai sasniegtu Savienības vērienīgos mērķus klimata pārmaiņu un enerģijas jomā 2020. gadam. Tik tiešām Direktīvā 2009/28/EK, kuru dalībvalstis transponēja līdz 2010. gada 5. decembrim, visām dalībvalstīm tika noteikti obligāti mērķi attiecībā uz tādas enerģijas īpatsvaru, kas saražota no atjaunojamajiem energoresursiem, lai līdz 2020. gadam sasniegtu Savienības mērķi, proti, no atjaunojamajiem energoresursiem saražota enerģija ir vismaz 20 %, un 10 % no atjaunojamajiem energoresursiem izmanto konkrēti transporta nozare.

| (28) | Elektrotransportlīdzekļu uzlādei uzlādes punktos, ja tas ir tehniski iespējams un finansiāli pamatoti, būtu jāizmanto viedo mēraparātu sistēmas, lai uzlabotu elektroenerģijas sistēmas stabilitāti, to akumulatorus uzlādējot no tīkla laikposmos, kad vispārējais pieprasījums pēc elektroenerģijas ir zems, un lai nodrošinātu datu drošu un elastīgu apstrādi. Ilgtermiņā tas arī varētu ļaut elektrotransportlīdzekļiem ielādēt enerģiju no akumulatoriem atpakaļ tīklā laikposmos, kad vispārējais pieprasījums pēc elektroenerģijas ir augsts. Viedo mēraparātu sistēmas, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (10), ļauj sniegt reāllaika datus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu tīkla stabilitāti un lai mudinātu uzlādes pakalpojumus izmantot racionāli. Viedo mēraparātu sistēmas sniedz precīzu un pārredzamu informāciju par uzlādes pakalpojumu izmaksām un pieejamību, tādējādi mudinot uzlādi veikt mazāk noslogotā laikā, proti, tad, kad ir mazs vispārējais pieprasījums pēc elektroenerģijas un zemas enerģijas cenas. Viedo mēraparātu sistēmu izmantošana optimizē uzlādi, sniedzot priekšrocības gan elektroenerģijas sistēmai, gan patērētājiem. |
| --- | --- |

(28)

Elektrotransportlīdzekļu uzlādei uzlādes punktos, ja tas ir tehniski iespējams un finansiāli pamatoti, būtu jāizmanto viedo mēraparātu sistēmas, lai uzlabotu elektroenerģijas sistēmas stabilitāti, to akumulatorus uzlādējot no tīkla laikposmos, kad vispārējais pieprasījums pēc elektroenerģijas ir zems, un lai nodrošinātu datu drošu un elastīgu apstrādi. Ilgtermiņā tas arī varētu ļaut elektrotransportlīdzekļiem ielādēt enerģiju no akumulatoriem atpakaļ tīklā laikposmos, kad vispārējais pieprasījums pēc elektroenerģijas ir augsts. Viedo mēraparātu sistēmas, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (10), ļauj sniegt reāllaika datus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu tīkla stabilitāti un lai mudinātu uzlādes pakalpojumus izmantot racionāli. Viedo mēraparātu sistēmas sniedz precīzu un pārredzamu informāciju par uzlādes pakalpojumu izmaksām un pieejamību, tādējādi mudinot uzlādi veikt mazāk noslogotā laikā, proti, tad, kad ir mazs vispārējais pieprasījums pēc elektroenerģijas un zemas enerģijas cenas. Viedo mēraparātu sistēmu izmantošana optimizē uzlādi, sniedzot priekšrocības gan elektroenerģijas sistēmai, gan patērētājiem.

| (29) | Attiecībā uz tiem elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktiem, kuri nav publiski pieejami, dalībvalstīm būtu jātiecas izpētīt, vai tehniski un finansiāli ir iespējamas sinerģijas ar plāniem ieviest viedos mēraparātus saskaņā ar pienākumiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/72/EK (11) I pielikuma 2. punktam. Sadales sistēmu operatoriem ir būtiska nozīme saistībā ar uzlādes punktiem. Pilnveidojot savus uzdevumus, sadales sistēmu operatoriem, no kuriem daži var būt daļa no vertikāli integrēta uzņēmuma, kam pieder vai kas ekspluatē uzlādes punktus, būtu nediskriminējošā veidā jāsadarbojas ar jebkuriem citiem uzlādes punktu īpašniekiem vai operatoriem, jo īpaši sniedzot tiem informāciju, kas vajadzīga, lai piekļuve sistēmai un tās izmantošana būtu efektīva. |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz tiem elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktiem, kuri nav publiski pieejami, dalībvalstīm būtu jātiecas izpētīt, vai tehniski un finansiāli ir iespējamas sinerģijas ar plāniem ieviest viedos mēraparātus saskaņā ar pienākumiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/72/EK (11) I pielikuma 2. punktam. Sadales sistēmu operatoriem ir būtiska nozīme saistībā ar uzlādes punktiem. Pilnveidojot savus uzdevumus, sadales sistēmu operatoriem, no kuriem daži var būt daļa no vertikāli integrēta uzņēmuma, kam pieder vai kas ekspluatē uzlādes punktus, būtu nediskriminējošā veidā jāsadarbojas ar jebkuriem citiem uzlādes punktu īpašniekiem vai operatoriem, jo īpaši sniedzot tiem informāciju, kas vajadzīga, lai piekļuve sistēmai un tās izmantošana būtu efektīva.

| (30) | Attīstot elektrotransportlīdzekļu infrastruktūru, šīs infrastruktūras mijiedarbībai ar elektroenerģijas sistēmu, kā arī Savienības elektroenerģijas politikai būtu jāatbilst Direktīvā 2009/72/EK noteiktajiem principiem. Elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu izveide un ekspluatēšana būtu jāattīsta kā konkurences tirgus, kurā brīvi var iesaistīties visas personas, kas ieinteresētas izvērst vai ekspluatēt uzlādes infrastruktūru. |
| --- | --- |

(30)

Attīstot elektrotransportlīdzekļu infrastruktūru, šīs infrastruktūras mijiedarbībai ar elektroenerģijas sistēmu, kā arī Savienības elektroenerģijas politikai būtu jāatbilst Direktīvā 2009/72/EK noteiktajiem principiem. Elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu izveide un ekspluatēšana būtu jāattīsta kā konkurences tirgus, kurā brīvi var iesaistīties visas personas, kas ieinteresētas izvērst vai ekspluatēt uzlādes infrastruktūru.

| (31) | Savienības elektroenerģijas piegādātāju piekļuvei uzlādes punktiem nevajadzētu skart atkāpes, kas paredzētas saskaņā ar Direktīvas 2009/72/EK 44. pantu. |
| --- | --- |

(31)

Savienības elektroenerģijas piegādātāju piekļuvei uzlādes punktiem nevajadzētu skart atkāpes, kas paredzētas saskaņā ar Direktīvas 2009/72/EK 44. pantu.

| (32) | Komisija 2010. gadā Eiropas standartizācijas iestādēm (ESO) sniedza mandātu (M468) pieņemt jaunus standartus vai pārskatīt esošos ar mērķi nodrošināt elektropadeves punktu un elektrotransportlīdzekļu lādētāju savstarpēju savietojamību un savienojamību. CEN/CENELEC izveidoja mērķgrupu, kura 2011. gada oktobrī publicēja ziņojumu. Lai gan ziņojumā tika ietverti vairāki ieteikumi, netika panākta vienprātība vienas standarta saskarnes izvēlei. Tāpēc ir jāveic papildu politikas pasākumi, lai rastu nepatentētu risinājumu savstarpējas savietojamības nodrošināšanai visā Savienībā. |
| --- | --- |

(32)

Komisija 2010. gadā Eiropas standartizācijas iestādēm (ESO) sniedza mandātu (M468) pieņemt jaunus standartus vai pārskatīt esošos ar mērķi nodrošināt elektropadeves punktu un elektrotransportlīdzekļu lādētāju savstarpēju savietojamību un savienojamību. CEN/CENELEC izveidoja mērķgrupu, kura 2011. gada oktobrī publicēja ziņojumu. Lai gan ziņojumā tika ietverti vairāki ieteikumi, netika panākta vienprātība vienas standarta saskarnes izvēlei. Tāpēc ir jāveic papildu politikas pasākumi, lai rastu nepatentētu risinājumu savstarpējas savietojamības nodrošināšanai visā Savienībā.

| (33) | Elektrotransportlīdzekļu uzlādes saskarnē varētu būt vairākas kontaktligzdas vai transportlīdzekļu savienotāji, ja vismaz viens no tiem atbilst šajā direktīvajā noteiktajām tehniskajām specifikācijām, lai varētu veikt vairākstandartu uzlādi. Tomēr šajā direktīvā izdarītajai izvēlei par visā Savienībā kopējiem elektrotransportlīdzekļu savienotājiem (2. tipa un Combo 2), nevajadzētu atstāt negatīvu ietekmi uz dalībvalstīm, kas jau ir ieguldījušas citu standartizētu tehnoloģiju izvietošanā uzlādes punktos, un tam nevajadzētu ietekmēt jau esošus uzlādes punktus, kas ir izvietoti pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā. Elektrotransportlīdzekļus, kas jau ir kustībā pirms šīs direktīvas spēkā stāšanās, vajadzētu varēt uzlādēt, pat ja tie ir konstruēti tā, lai tos uzlādētu tādos uzlādes punktos, kuri neatbilst šajā direktīvā noteiktajām tehniskajām specifikācijām. Parastas un lieljaudas uzlādes punktu izvēlētajām ierīcēm būtu jāatbilst konkrētajām drošības prasībām, kas ir spēkā valsts līmenī. |
| --- | --- |

(33)

Elektrotransportlīdzekļu uzlādes saskarnē varētu būt vairākas kontaktligzdas vai transportlīdzekļu savienotāji, ja vismaz viens no tiem atbilst šajā direktīvajā noteiktajām tehniskajām specifikācijām, lai varētu veikt vairākstandartu uzlādi. Tomēr šajā direktīvā izdarītajai izvēlei par visā Savienībā kopējiem elektrotransportlīdzekļu savienotājiem (2. tipa un Combo 2), nevajadzētu atstāt negatīvu ietekmi uz dalībvalstīm, kas jau ir ieguldījušas citu standartizētu tehnoloģiju izvietošanā uzlādes punktos, un tam nevajadzētu ietekmēt jau esošus uzlādes punktus, kas ir izvietoti pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā. Elektrotransportlīdzekļus, kas jau ir kustībā pirms šīs direktīvas spēkā stāšanās, vajadzētu varēt uzlādēt, pat ja tie ir konstruēti tā, lai tos uzlādētu tādos uzlādes punktos, kuri neatbilst šajā direktīvā noteiktajām tehniskajām specifikācijām. Parastas un lieljaudas uzlādes punktu izvēlētajām ierīcēm būtu jāatbilst konkrētajām drošības prasībām, kas ir spēkā valsts līmenī.

| (34) | Krasta elektroenerģijas objekti var nodrošināt nepiesārņojošas enerģijas piegādi jūras un iekšzemes ūdensceļu transportlīdzekļiem, jo sevišķi jūras un iekšzemes kuģniecības ostās, kur ir slikta gaisa kvalitāte vai augsts trokšņa līmenis. Krasta elektroenerģija var palīdzēt samazināt jūras kuģu un iekšzemes ūdensceļu kuģu ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(34)

Krasta elektroenerģijas objekti var nodrošināt nepiesārņojošas enerģijas piegādi jūras un iekšzemes ūdensceļu transportlīdzekļiem, jo sevišķi jūras un iekšzemes kuģniecības ostās, kur ir slikta gaisa kvalitāte vai augsts trokšņa līmenis. Krasta elektroenerģija var palīdzēt samazināt jūras kuģu un iekšzemes ūdensceļu kuģu ietekmi uz vidi.

| (35) | Krasta elektropadeves standartizācijai nevajadzētu kavēt tādu sistēmu izmantošanu, kas jau darbojas pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā. Konkrēti – dalībvalstīm vajadzētu ļaut veikt esošo sistēmu apkopi un modernizāciju, lai nodrošinātu to efektīvu izmantošanu visā to darbības laikā, neprasot pilnīgu atbilstību šajā direktīvā izklāstītajām tehniskajām specifikācijām. |
| --- | --- |

(35)

Krasta elektropadeves standartizācijai nevajadzētu kavēt tādu sistēmu izmantošanu, kas jau darbojas pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā. Konkrēti – dalībvalstīm vajadzētu ļaut veikt esošo sistēmu apkopi un modernizāciju, lai nodrošinātu to efektīvu izmantošanu visā to darbības laikā, neprasot pilnīgu atbilstību šajā direktīvā izklāstītajām tehniskajām specifikācijām.

| (36) | Elektropadeve lidostās stacionētām lidmašīnām var samazināt degvielas patēriņu un troksni, uzlabot gaisa kvalitāti un samazināt klimata pārmaiņu ietekmi. Tādēļ dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka valsts politikas regulējumos tiek ņemta vērā vajadzība ierīkot elektropadevi lidostās. |
| --- | --- |

(36)

Elektropadeve lidostās stacionētām lidmašīnām var samazināt degvielas patēriņu un troksni, uzlabot gaisa kvalitāti un samazināt klimata pārmaiņu ietekmi. Tādēļ dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka valsts politikas regulējumos tiek ņemta vērā vajadzība ierīkot elektropadevi lidostās.

| (37) | Šobrīd ar ūdeņradi darbināmu mehānisku transportlīdzekļu – tostarp ar ūdeņradi darbināmu L kategorijas transportlīdzekļu – izplatība tirgū ir ļoti maza, taču pietiekamas ūdeņraža uzpildes infrastruktūras izbūve ir būtiska, lai ar ūdeņradi darbināmus mehāniskus transportlīdzekļus varētu ieviest lielākā mērogā. |
| --- | --- |

(37)

Šobrīd ar ūdeņradi darbināmu mehānisku transportlīdzekļu – tostarp ar ūdeņradi darbināmu L kategorijas transportlīdzekļu – izplatība tirgū ir ļoti maza, taču pietiekamas ūdeņraža uzpildes infrastruktūras izbūve ir būtiska, lai ar ūdeņradi darbināmus mehāniskus transportlīdzekļus varētu ieviest lielākā mērogā.

| (38) | Dalībvalstīm, kas izlemj savos valsts politikas regulējumos iekļaut ūdeņraža uzpildes punktus, būtu jānodrošina, ka tiek izbūvēta publiski pieejama infrastruktūra mehānisko transportlīdzekļu apgādei ar ūdeņradi, nodrošinot ar ūdeņradi darbināmu mehānisku transportlīdzekļu kustību dalībvalstu noteiktos tīklos. Attiecīgos gadījumos būtu jāņem vērā pārrobežu savienojumi, lai ar ūdeņradi darbināmu mehānisku transportlīdzekļu kustība varētu notikt visā Savienības teritorijā. |
| --- | --- |

(38)

Dalībvalstīm, kas izlemj savos valsts politikas regulējumos iekļaut ūdeņraža uzpildes punktus, būtu jānodrošina, ka tiek izbūvēta publiski pieejama infrastruktūra mehānisko transportlīdzekļu apgādei ar ūdeņradi, nodrošinot ar ūdeņradi darbināmu mehānisku transportlīdzekļu kustību dalībvalstu noteiktos tīklos. Attiecīgos gadījumos būtu jāņem vērā pārrobežu savienojumi, lai ar ūdeņradi darbināmu mehānisku transportlīdzekļu kustība varētu notikt visā Savienības teritorijā.

| (39) | Savienībā pašlaik darbojas aptuveni 3 000 dabasgāzes transportlīdzekļu uzpildes punktu. Varētu izveidot papildu uzpildes punktus un tiem piegādāt dabasgāzi no jau šobrīd labi attīstītās teritorijas, ko aptver Savienības dabasgāzes sadales tīkli, ar noteikumu, ka šīs gāzes kvalitāte ir piemērota tās izmantošanai esošo un jaunāko tehnoloģiju gāzes transportlīdzekļos. Pašreizējo dabasgāzes sadales tīklu varētu papildināt ar vietējiem uzpildes punktiem, izmantojot vietējā ražojuma biometānu. |
| --- | --- |

(39)

Savienībā pašlaik darbojas aptuveni 3 000 dabasgāzes transportlīdzekļu uzpildes punktu. Varētu izveidot papildu uzpildes punktus un tiem piegādāt dabasgāzi no jau šobrīd labi attīstītās teritorijas, ko aptver Savienības dabasgāzes sadales tīkli, ar noteikumu, ka šīs gāzes kvalitāte ir piemērota tās izmantošanai esošo un jaunāko tehnoloģiju gāzes transportlīdzekļos. Pašreizējo dabasgāzes sadales tīklu varētu papildināt ar vietējiem uzpildes punktiem, izmantojot vietējā ražojuma biometānu.

| (40) | Kopējai dabasgāzes infrastruktūrai ir vajadzīgas kopējas tehniskās specifikācijas gan aparatūrai, gan gāzes kvalitātei. Savienībā izmantotās dabasgāzes kvalitāte ir atkarīga no tās izcelsmes, tās sastāvdaļām, piemēram, biometāna, kas iejaukts dabasgāzē, un no tā, kādā veidā dabasgāzi apstrādā izplatīšanas ķēdē. Tādēļ dažādu tehnisko parametru klāsts varētu traucēt motoru optimālu izmantošanu un samazināt to energoefektivitāti. Šajā sakarā Tehniskā komiteja “CEN/TC 408 – Projektu komiteja” izstrādā kvalitātes specifikāciju kopumu dabasgāzei, ko izmanto transportā, un attiecībā uz biometāna ievadīšanu dabasgāzes tīklā. |
| --- | --- |

(40)

Kopējai dabasgāzes infrastruktūrai ir vajadzīgas kopējas tehniskās specifikācijas gan aparatūrai, gan gāzes kvalitātei. Savienībā izmantotās dabasgāzes kvalitāte ir atkarīga no tās izcelsmes, tās sastāvdaļām, piemēram, biometāna, kas iejaukts dabasgāzē, un no tā, kādā veidā dabasgāzi apstrādā izplatīšanas ķēdē. Tādēļ dažādu tehnisko parametru klāsts varētu traucēt motoru optimālu izmantošanu un samazināt to energoefektivitāti. Šajā sakarā Tehniskā komiteja “CEN/TC 408 – Projektu komiteja” izstrādā kvalitātes specifikāciju kopumu dabasgāzei, ko izmanto transportā, un attiecībā uz biometāna ievadīšanu dabasgāzes tīklā.

| (41) | Dalībvalstīm ar savu valsts politikas regulējumu būtu jānodrošina, ka tiek izbūvēts atbilstošs skaits publiski pieejamu uzpildes punktu mehānisko transportlīdzekļu apgādei ar CNG vai saspiesto biometānu, lai panāktu, ka CNG mehāniskie transportlīdzekļi var cirkulēt pilsētu/piepilsētu aglomerācijās un citās blīvi apdzīvotās vietās, kā arī visā Savienībā, vismaz pastāvošajā TEN-T pamattīklā. Veidojot CNG piegādes tīklus mehāniskajiem transportlīdzekļiem, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka publiski pieejami uzpildes punkti tiek izbūvēti, ņemot vērā CNG mehānisko transportlīdzekļu minimālo darbības diapazonu. Kā norāde – vidējam attālumam starp uzpildes punktiem vajadzētu būt aptuveni 150 km. Lai nodrošinātu tirgus darbību un savstarpēju savietojamību, visos mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzētajos CNG uzpildes punktos būtu jānodrošina tādas kvalitātes gāze, kāda nepieciešama izmantošanai esošo un jaunāko tehnoloģiju CNG transportlīdzekļos. |
| --- | --- |

(41)

Dalībvalstīm ar savu valsts politikas regulējumu būtu jānodrošina, ka tiek izbūvēts atbilstošs skaits publiski pieejamu uzpildes punktu mehānisko transportlīdzekļu apgādei ar CNG vai saspiesto biometānu, lai panāktu, ka CNG mehāniskie transportlīdzekļi var cirkulēt pilsētu/piepilsētu aglomerācijās un citās blīvi apdzīvotās vietās, kā arī visā Savienībā, vismaz pastāvošajā TEN-T pamattīklā. Veidojot CNG piegādes tīklus mehāniskajiem transportlīdzekļiem, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka publiski pieejami uzpildes punkti tiek izbūvēti, ņemot vērā CNG mehānisko transportlīdzekļu minimālo darbības diapazonu. Kā norāde – vidējam attālumam starp uzpildes punktiem vajadzētu būt aptuveni 150 km. Lai nodrošinātu tirgus darbību un savstarpēju savietojamību, visos mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzētajos CNG uzpildes punktos būtu jānodrošina tādas kvalitātes gāze, kāda nepieciešama izmantošanai esošo un jaunāko tehnoloģiju CNG transportlīdzekļos.

| (42) | LNG ir piemērota alternatīvā degviela kuģiem, lai varētu izpildīt prasības samazināt sēra saturu flotes degvielās SOx emisiju kontroles zonās, kuras attiecas uz pusi kuģu, kas Eiropā nodarbojas ar tuvsatiksmes kuģniecību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/33/ES (12). LNG uzpildes punktu pamattīklam jūras un iekšzemes ostās vajadzētu būt pieejamam vēlākais līdz attiecīgi 2025. un 2030. gada beigām. LNG uzpildes punkti ir inter alia LNG termināļi, cisternas, pārvietojami konteineri, kuģi-bunkurētāji un liellaivas. Tam, ka uzmanība sākotnēji jākoncentrē uz pamattīklu, nebūtu jānozīmē, ka ilgākā termiņā LNG nekļūs pieejama arī ostās ārpus pamattīkla, jo īpaši tajās ostās, kas ir svarīgas kuģiem, kuri neveic pārvadājumus. Lēmums par LNG uzpildes punktu izvietojumu ostās būtu jāpamato ar izmaksu un ieguvumu analīzi, tostarp ieguvumu vides jomā pārbaudi. Būtu jāņem vērā arī piemērojamie noteikumi drošības jomā. Šajā direktīvā paredzētajai LNG infrastruktūras ieviešanai nevajadzētu kavēt citu potenciāli jaunu energoefektīvu alternatīvo degvielu attīstību. |
| --- | --- |

(42)

LNG ir piemērota alternatīvā degviela kuģiem, lai varētu izpildīt prasības samazināt sēra saturu flotes degvielās SOx emisiju kontroles zonās, kuras attiecas uz pusi kuģu, kas Eiropā nodarbojas ar tuvsatiksmes kuģniecību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/33/ES (12). LNG uzpildes punktu pamattīklam jūras un iekšzemes ostās vajadzētu būt pieejamam vēlākais līdz attiecīgi 2025. un 2030. gada beigām. LNG uzpildes punkti ir inter alia LNG termināļi, cisternas, pārvietojami konteineri, kuģi-bunkurētāji un liellaivas. Tam, ka uzmanība sākotnēji jākoncentrē uz pamattīklu, nebūtu jānozīmē, ka ilgākā termiņā LNG nekļūs pieejama arī ostās ārpus pamattīkla, jo īpaši tajās ostās, kas ir svarīgas kuģiem, kuri neveic pārvadājumus. Lēmums par LNG uzpildes punktu izvietojumu ostās būtu jāpamato ar izmaksu un ieguvumu analīzi, tostarp ieguvumu vides jomā pārbaudi. Būtu jāņem vērā arī piemērojamie noteikumi drošības jomā. Šajā direktīvā paredzētajai LNG infrastruktūras ieviešanai nevajadzētu kavēt citu potenciāli jaunu energoefektīvu alternatīvo degvielu attīstību.

| (43) | Komisijai un dalībvalstīm būtu jācenšas grozīt Eiropas valstu nolīgumu par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem pa iekšzemes ūdensceļiem, kas noslēgts Ženēvā 2000. gada 26. maijā, ar grozījumiem (ADN), lai ļautu pārvadāt lielus apjomus LNG pa iekšzemes ūdensceļiem. Šādi grozījumi būtu jāattiecina uz visiem transporta veidiem Savienībā, pielāgojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/68/EK (13) III pielikuma III.1. sadaļu. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/87/EK (14) vajadzības gadījumā būtu jāgroza, lai ļautu efektīvi un droši izmantot LNG kuģu piedziņai pa iekšzemes ūdensceļiem. Ierosinātajiem grozījumiem nevajadzētu būt pretrunā noteikumiem ADN, kas piemērojams Savienības teritorijā saskaņā ar Direktīvas 2008/68/EK III pielikuma III.1. sadaļu. |
| --- | --- |

(43)

Komisijai un dalībvalstīm būtu jācenšas grozīt Eiropas valstu nolīgumu par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem pa iekšzemes ūdensceļiem, kas noslēgts Ženēvā 2000. gada 26. maijā, ar grozījumiem (ADN), lai ļautu pārvadāt lielus apjomus LNG pa iekšzemes ūdensceļiem. Šādi grozījumi būtu jāattiecina uz visiem transporta veidiem Savienībā, pielāgojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/68/EK (13) III pielikuma III.1. sadaļu. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/87/EK (14) vajadzības gadījumā būtu jāgroza, lai ļautu efektīvi un droši izmantot LNG kuģu piedziņai pa iekšzemes ūdensceļiem. Ierosinātajiem grozījumiem nevajadzētu būt pretrunā noteikumiem ADN, kas piemērojams Savienības teritorijā saskaņā ar Direktīvas 2008/68/EK III pielikuma III.1. sadaļu.

| (44) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina pienācīga sadales sistēma starp uzglabāšanas stacijām un LNG uzpildes punktiem. Attiecībā uz autotransportu LNG autocisternu uzpildes punktu pieejamība un ģeogrāfiskais izvietojums ir būtisks, lai attīstītu ekonomiski ilgtspējīgu LNG mobilitāti. |
| --- | --- |

(44)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina pienācīga sadales sistēma starp uzglabāšanas stacijām un LNG uzpildes punktiem. Attiecībā uz autotransportu LNG autocisternu uzpildes punktu pieejamība un ģeogrāfiskais izvietojums ir būtisks, lai attīstītu ekonomiski ilgtspējīgu LNG mobilitāti.

| (45) | LNG, tostarp šķidrināts biometāns, arī varētu būt izmaksu ziņā efektīva tehnoloģija, kas lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļiem ļautu ievērot Euro VI standartu stingrās piesārņotāju emisiju robežvērtības, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 595/2009 (15). |
| --- | --- |

(45)

LNG, tostarp šķidrināts biometāns, arī varētu būt izmaksu ziņā efektīva tehnoloģija, kas lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļiem ļautu ievērot Euro VI standartu stingrās piesārņotāju emisiju robežvērtības, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 595/2009 (15).

| (46) | TEN-T pamattīklam vajadzētu būt LNG infrastruktūras ieviešanas pamatā, jo tas aptver galvenās satiksmes plūsmas un ļauj izmantot priekšrocības, ko sniedz tīkls. Veidojot savus LNG piegādes tīklus lielas celtspējas/kravnesības mehāniskajiem transportlīdzekļiem, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka publiski pieejami uzpildes punkti – vismaz pastāvošajā TEN-T pamattīklā – tiek izbūvēti pienācīgos attālumos, ņemot vērā LNG lielas celtspējas/kravnesības mehānisko transportlīdzekļu minimālo darbības diapazonu. Kā norāde – vidējam attālumam starp uzpildes punktiem vajadzētu būt aptuveni 400 km. |
| --- | --- |

(46)

TEN-T pamattīklam vajadzētu būt LNG infrastruktūras ieviešanas pamatā, jo tas aptver galvenās satiksmes plūsmas un ļauj izmantot priekšrocības, ko sniedz tīkls. Veidojot savus LNG piegādes tīklus lielas celtspējas/kravnesības mehāniskajiem transportlīdzekļiem, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka publiski pieejami uzpildes punkti – vismaz pastāvošajā TEN-T pamattīklā – tiek izbūvēti pienācīgos attālumos, ņemot vērā LNG lielas celtspējas/kravnesības mehānisko transportlīdzekļu minimālo darbības diapazonu. Kā norāde – vidējam attālumam starp uzpildes punktiem vajadzētu būt aptuveni 400 km.

| (47) | Gan LNG, gan CNG uzpildes punktu izbūvei vajadzētu būt pienācīgi saskaņotai ar TEN-T pamattīkla īstenošanu. |
| --- | --- |

(47)

Gan LNG, gan CNG uzpildes punktu izbūvei vajadzētu būt pienācīgi saskaņotai ar TEN-T pamattīkla īstenošanu.

| (48) | Atbilstošs skaits publiski pieejamu LNG un CNG uzpildes punktu būtu jāizbūvē līdz 2025. gada 31. decembrim – vismaz līdz minētajam datumam pastāvošajā TEN-T pamattīklā un pēc minētā datuma – pārējās TEN-T pamattīkla vietās, kur tās padarītas pieejamas transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(48)

Atbilstošs skaits publiski pieejamu LNG un CNG uzpildes punktu būtu jāizbūvē līdz 2025. gada 31. decembrim – vismaz līdz minētajam datumam pastāvošajā TEN-T pamattīklā un pēc minētā datuma – pārējās TEN-T pamattīkla vietās, kur tās padarītas pieejamas transportlīdzekļiem.

| (49) | Ņemot vērā mehānisko transportlīdzekļu degvielu veidu aizvien lielāko daudzveidību un iedzīvotāju aizvien pieaugošo mobilitāti pa autoceļiem visā Savienībā, ir jāsniedz skaidra un viegli saprotama informācija transportlīdzekļu lietotājiem par degvielu pieejamību uzpildes stacijās un par viņu transportlīdzekļu saderību ar dažādajām degvielām vai uzlādes punktiem Savienības tirgū, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/30/EK (16). Dalībvalstīm būtu jāspēj nolemt šādus informēšanas pasākumus īstenot arī attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas jau ir apritē. |
| --- | --- |

(49)

Ņemot vērā mehānisko transportlīdzekļu degvielu veidu aizvien lielāko daudzveidību un iedzīvotāju aizvien pieaugošo mobilitāti pa autoceļiem visā Savienībā, ir jāsniedz skaidra un viegli saprotama informācija transportlīdzekļu lietotājiem par degvielu pieejamību uzpildes stacijās un par viņu transportlīdzekļu saderību ar dažādajām degvielām vai uzlādes punktiem Savienības tirgū, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/30/EK (16). Dalībvalstīm būtu jāspēj nolemt šādus informēšanas pasākumus īstenot arī attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas jau ir apritē.

| (50) | Kamēr konkrētai alternatīvai degvielai nav Eiropas standarta, būtu jāļauj dalībvalstīm izmantot citus standartus lietotāju informēšanai un marķēšanai. |
| --- | --- |

(50)

Kamēr konkrētai alternatīvai degvielai nav Eiropas standarta, būtu jāļauj dalībvalstīm izmantot citus standartus lietotāju informēšanai un marķēšanai.

| (51) | Vienkārša un viegli salīdzināma informācija par dažādu degvielu cenām varētu būt svarīga, lai transportlīdzekļu lietotāji labāk varētu izvērtēt tirgū pieejamo atsevišķo degvielu relatīvās izmaksas. Tādēļ, degvielas uzpildes stacijā norādot degvielu cenas, jo īpaši dabasgāzei un ūdeņradim, informācijas nolūkā vajadzētu būt iespējai norādīt vienības cenu salīdzinājumā ar tradicionālajām degvielām, piemēram, “1 benzīna litra ekvivalenta” veidā. |
| --- | --- |

(51)

Vienkārša un viegli salīdzināma informācija par dažādu degvielu cenām varētu būt svarīga, lai transportlīdzekļu lietotāji labāk varētu izvērtēt tirgū pieejamo atsevišķo degvielu relatīvās izmaksas. Tādēļ, degvielas uzpildes stacijā norādot degvielu cenas, jo īpaši dabasgāzei un ūdeņradim, informācijas nolūkā vajadzētu būt iespējai norādīt vienības cenu salīdzinājumā ar tradicionālajām degvielām, piemēram, “1 benzīna litra ekvivalenta” veidā.

| (52) | Ņemot vērā to, ka mehānisko transportlīdzekļu degvielu dažādība arvien palielinās, transportlīdzekļu lietotāji ir jāapgādā ar informāciju par to alternatīvo degvielu publiski pieejamo uzpildes un uzlādes punktu ģeogrāfisko izvietojumu, uz kurām attiecas šī direktīva. Tādēļ minētajai informācijai, kad to sniedz uzņēmumi vai interneta vietnes, vajadzētu būt pieejamai atklātā un nediskriminējošā veidā visiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(52)

Ņemot vērā to, ka mehānisko transportlīdzekļu degvielu dažādība arvien palielinās, transportlīdzekļu lietotāji ir jāapgādā ar informāciju par to alternatīvo degvielu publiski pieejamo uzpildes un uzlādes punktu ģeogrāfisko izvietojumu, uz kurām attiecas šī direktīva. Tādēļ minētajai informācijai, kad to sniedz uzņēmumi vai interneta vietnes, vajadzētu būt pieejamai atklātā un nediskriminējošā veidā visiem lietotājiem.

| (53) | Uz faktiem balstītas politikas veidošanā jo īpaši svarīgi ir visos līmeņos apkopot paraugpraksi un koordinētus datus, izmantojot uzraudzības pasākumus, piemēram, nepiesārņojošo transportlīdzekļu portālu un Eiropas Elektromobilitātes novērošanas centru. |
| --- | --- |

(53)

Uz faktiem balstītas politikas veidošanā jo īpaši svarīgi ir visos līmeņos apkopot paraugpraksi un koordinētus datus, izmantojot uzraudzības pasākumus, piemēram, nepiesārņojošo transportlīdzekļu portālu un Eiropas Elektromobilitātes novērošanas centru.

| (54) | Svarīga informācija par uzlādes un uzpildes punktu pieejamību un jebkura cita informācija, kas vajadzīga Savienības mēroga mobilitātei, attiecīgā gadījumā būtu jāiekļauj satiksmes un ceļošanas informācijas pakalpojumos kā daļa no intelektiskās transporta sistēmas. |
| --- | --- |

(54)

Svarīga informācija par uzlādes un uzpildes punktu pieejamību un jebkura cita informācija, kas vajadzīga Savienības mēroga mobilitātei, attiecīgā gadījumā būtu jāiekļauj satiksmes un ceļošanas informācijas pakalpojumos kā daļa no intelektiskās transporta sistēmas.

| (55) | Lai nodrošinātu šīs direktīvas noteikumu pielāgošanu tirgus un tehnoloģiskajai attīstībai, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz uzlādes un uzpildes punktu tehniskajām specifikācijām un attiecīgajiem standartiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, ievērotu savu ierasto praksi un rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(55)

Lai nodrošinātu šīs direktīvas noteikumu pielāgošanu tirgus un tehnoloģiskajai attīstībai, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz uzlādes un uzpildes punktu tehniskajām specifikācijām un attiecīgajiem standartiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, ievērotu savu ierasto praksi un rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (56) | Starptautiskā Jūrniecības organizācija (IMO) izstrādā vienotus un starptautiski atzītus drošības un vides standartus jūras transportam. Būtu jāizvairās no nonākšanas pretrunā starptautiskiem standartiem, ņemot vērā jūras transporta globālo raksturu. Tādēļ Savienībai būtu jānodrošina, lai saskaņā ar šo direktīvu pieņemtās tehniskās specifikācijas attiecībā uz jūras transportu atbilstu IMO pieņemtajiem starptautiskajiem standartiem. |
| --- | --- |

(56)

Starptautiskā Jūrniecības organizācija (IMO) izstrādā vienotus un starptautiski atzītus drošības un vides standartus jūras transportam. Būtu jāizvairās no nonākšanas pretrunā starptautiskiem standartiem, ņemot vērā jūras transporta globālo raksturu. Tādēļ Savienībai būtu jānodrošina, lai saskaņā ar šo direktīvu pieņemtās tehniskās specifikācijas attiecībā uz jūras transportu atbilstu IMO pieņemtajiem starptautiskajiem standartiem.

| (57) | Tehniskās specifikācijas uzlādes un uzpildes punktu savstarpējas savietojamības nodrošināšanai būtu jānosaka Eiropas vai starptautiskos standartos. ESO būtu jāpieņem Eiropas standarti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1025/2012 (17) 10. pantu, un minēto standartu pamatā vajadzētu būt pašreizējiem starptautiskajiem standartiem vai – attiecīgā gadījumā – standartizācijas jomā noritošajam starptautiskajam darbam. Attiecībā uz vēl nepieņemtiem standartiem darba pamatā vajadzētu būt standartiem, kas ir izstrādes procesā: “Pamatnostādnes attiecībā uz sistēmām un iekārtām apgādei ar LNG kā kuģu degvielu” (ISO/DTS 18683), “Dabasgāzes uzpildes stacijas – LNG stacijas transportlīdzekļu uzpildei” (ISO/DIS 16924) un “Dabasgāzes uzpildes stacijas – CNG stacijas transportlīdzekļu uzpildei” (ISO/DIS 16923). Komisija būtu jāpilnvaro atjaunināt atsauces uz Eiropas vai starptautiskos standartos noteiktajām tehniskajām specifikācijām, izmantojot deleģētos aktus. |
| --- | --- |

(57)

Tehniskās specifikācijas uzlādes un uzpildes punktu savstarpējas savietojamības nodrošināšanai būtu jānosaka Eiropas vai starptautiskos standartos. ESO būtu jāpieņem Eiropas standarti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1025/2012 (17) 10. pantu, un minēto standartu pamatā vajadzētu būt pašreizējiem starptautiskajiem standartiem vai – attiecīgā gadījumā – standartizācijas jomā noritošajam starptautiskajam darbam. Attiecībā uz vēl nepieņemtiem standartiem darba pamatā vajadzētu būt standartiem, kas ir izstrādes procesā: “Pamatnostādnes attiecībā uz sistēmām un iekārtām apgādei ar LNG kā kuģu degvielu” (ISO/DTS 18683), “Dabasgāzes uzpildes stacijas – LNG stacijas transportlīdzekļu uzpildei” (ISO/DIS 16924) un “Dabasgāzes uzpildes stacijas – CNG stacijas transportlīdzekļu uzpildei” (ISO/DIS 16923). Komisija būtu jāpilnvaro atjaunināt atsauces uz Eiropas vai starptautiskos standartos noteiktajām tehniskajām specifikācijām, izmantojot deleģētos aktus.

| (58) | Piemērojot šo direktīvu, Komisijai būtu jāapspriežas ar attiecīgajām ekspertu grupām, tostarp vismaz ar Eiropas ekspertu grupu transportlīdzekļu nākotnes degvielu jomā, ko veido nozares un pilsoniskās sabiedrības eksperti, kā arī ar Apvienoto transporta un vides ekspertu grupu, kas apvieno ekspertus no dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(58)

Piemērojot šo direktīvu, Komisijai būtu jāapspriežas ar attiecīgajām ekspertu grupām, tostarp vismaz ar Eiropas ekspertu grupu transportlīdzekļu nākotnes degvielu jomā, ko veido nozares un pilsoniskās sabiedrības eksperti, kā arī ar Apvienoto transporta un vides ekspertu grupu, kas apvieno ekspertus no dalībvalstīm.

| (59) | Komisija izveidoja ekspertu grupu “Eiropas Ilgtspējīgas kuģniecības forums” (ESSF), lai tā palīdzētu Komisijai īstenot Savienības darbības jūras transporta ilgtspējības jomā. ESSF paspārnē tika izveidota apakšgrupa saistībā ar LNG lietošanu jūras transporta jomā, un tai ir pilnvaras ierosināt ESSF izstrādāt standartus vai noteikumus attiecībā uz to, ka jūras transporta jomā LNG izmanto kā kuģu degvielu, ietverot tajos LNG bunkurēšanas tehniskos, darbības, drošības, drošuma, apmācības un vides aspektus. Tika izveidota arī Tehnisko standartu izstrādes komiteja (CESTE), lai strādātu ar tehniskajiem standartiem iekšējo ūdensceļu kuģošanas jomā. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija ievērotu savu ierasto praksi un apspriestos ar ekspertiem, tostarp ESSF un CESTE, pirms tiek pieņemti deleģētie akti par LNG bunkurēšanas prasībām, tostarp ar to saistītajiem drošības aspektiem. |
| --- | --- |

(59)

Komisija izveidoja ekspertu grupu “Eiropas Ilgtspējīgas kuģniecības forums” (ESSF), lai tā palīdzētu Komisijai īstenot Savienības darbības jūras transporta ilgtspējības jomā. ESSF paspārnē tika izveidota apakšgrupa saistībā ar LNG lietošanu jūras transporta jomā, un tai ir pilnvaras ierosināt ESSF izstrādāt standartus vai noteikumus attiecībā uz to, ka jūras transporta jomā LNG izmanto kā kuģu degvielu, ietverot tajos LNG bunkurēšanas tehniskos, darbības, drošības, drošuma, apmācības un vides aspektus. Tika izveidota arī Tehnisko standartu izstrādes komiteja (CESTE), lai strādātu ar tehniskajiem standartiem iekšējo ūdensceļu kuģošanas jomā. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija ievērotu savu ierasto praksi un apspriestos ar ekspertiem, tostarp ESSF un CESTE, pirms tiek pieņemti deleģētie akti par LNG bunkurēšanas prasībām, tostarp ar to saistītajiem drošības aspektiem.

| (60) | Reinas kuģniecības centrālā komisija (CCNR) ir starptautiska organizācija, kas risina visas problēmas saistībā ar kuģošanu iekšējos ūdensceļos. Donavas komisija ir starptautiska organizācija, kura nodrošina un attīsta brīvu kuģošanu pa Donavu. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija ievērotu savu ierasto praksi un apspriestos ar ekspertiem, tostarp CCNR un Donavas komisiju, pirms tiek pieņemti deleģētie akti par kuģošanu iekšējos ūdensceļos. |
| --- | --- |

(60)

Reinas kuģniecības centrālā komisija (CCNR) ir starptautiska organizācija, kas risina visas problēmas saistībā ar kuģošanu iekšējos ūdensceļos. Donavas komisija ir starptautiska organizācija, kura nodrošina un attīsta brīvu kuģošanu pa Donavu. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija ievērotu savu ierasto praksi un apspriestos ar ekspertiem, tostarp CCNR un Donavas komisiju, pirms tiek pieņemti deleģētie akti par kuģošanu iekšējos ūdensceļos.

| (61) | Ja jautājumus, kas saistīti ar šo direktīvu, bet neattiecas uz īstenošanu vai pārkāpumiem, izskata eksperti, tādējādi darbojoties kā ekspertu grupas, Eiropas Parlamentam būtu jāsaņem pilnīga informācija un dokumentācija un attiecīgā gadījumā uzaicinājums piedalīties konkrētās sanāksmēs. |
| --- | --- |

(61)

Ja jautājumus, kas saistīti ar šo direktīvu, bet neattiecas uz īstenošanu vai pārkāpumiem, izskata eksperti, tādējādi darbojoties kā ekspertu grupas, Eiropas Parlamentam būtu jāsaņem pilnīga informācija un dokumentācija un attiecīgā gadījumā uzaicinājums piedalīties konkrētās sanāksmēs.

| (62) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai noteikt kopējas procedūras un specifikācijas. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (18). |
| --- | --- |

(62)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai noteikt kopējas procedūras un specifikācijas. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (18).

| (63) | Lai gādātu par to, ka alternatīvās degvielas transportam ir tādā kvalitātē, kāda vajadzīga lietošanai esošo un jaunāko tehnoloģiju motoros, un ka tās sniedz augsta līmeņa vides rezultātus saistībā ar CO2 un citu piesārņotāju emisijām, Komisijai būtu jāuzrauga to ieviešana tirgū. Tādēļ Komisijai attiecīgos gadījumos būtu jāierosina vajadzīgie juridiskie pasākumi, lai nodrošinātu saskaņoti augstu degvielas kvalitātes līmeni visā Savienībā. |
| --- | --- |

(63)

Lai gādātu par to, ka alternatīvās degvielas transportam ir tādā kvalitātē, kāda vajadzīga lietošanai esošo un jaunāko tehnoloģiju motoros, un ka tās sniedz augsta līmeņa vides rezultātus saistībā ar CO2 un citu piesārņotāju emisijām, Komisijai būtu jāuzrauga to ieviešana tirgū. Tādēļ Komisijai attiecīgos gadījumos būtu jāierosina vajadzīgie juridiskie pasākumi, lai nodrošinātu saskaņoti augstu degvielas kvalitātes līmeni visā Savienībā.

| (64) | Lai panāktu iespējami plašāku alternatīvo degvielu lietojumu transportam, vienlaikus nodrošinot tehnoloģisku neitralitāti, un veicinātu ilgtspējīgu elektrisko mobilitāti visā Savienībā, Komisijai, ja tā uzskata, ka tas ir vajadzīgs, būtu jāveic atbilstoši pasākumi, piemēram, būtu jāpieņem rīcības plāns, lai īstenotu stratēģiju, kas izklāstīta paziņojumā “Nepiesārņojoša enerģija transportam – Eiropas alternatīvo degvielu stratēģija”. Šajā nolūkā Komisija varētu ņemt vērā dalībvalstu konkrētās tirgus vajadzības un attīstību. |
| --- | --- |

(64)

Lai panāktu iespējami plašāku alternatīvo degvielu lietojumu transportam, vienlaikus nodrošinot tehnoloģisku neitralitāti, un veicinātu ilgtspējīgu elektrisko mobilitāti visā Savienībā, Komisijai, ja tā uzskata, ka tas ir vajadzīgs, būtu jāveic atbilstoši pasākumi, piemēram, būtu jāpieņem rīcības plāns, lai īstenotu stratēģiju, kas izklāstīta paziņojumā “Nepiesārņojoša enerģija transportam – Eiropas alternatīvo degvielu stratēģija”. Šajā nolūkā Komisija varētu ņemt vērā dalībvalstu konkrētās tirgus vajadzības un attīstību.

| (65) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, sekmēt plašu tirgus attīstību alternatīvo degvielu jomā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, tā kā ir vajadzīga rīcība, lai nodrošinātu pieprasījumu pēc alternatīvo degvielu transportlīdzekļu “kritiskās masas” un ļautu Eiropas rūpniecības nozarei veikt izmaksu ziņā efektīvu izstrādi, un lai nodrošinātu alternatīvo degvielu transportlīdzekļiem mobilitāti visā Savienībā, minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(65)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, sekmēt plašu tirgus attīstību alternatīvo degvielu jomā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, tā kā ir vajadzīga rīcība, lai nodrošinātu pieprasījumu pēc alternatīvo degvielu transportlīdzekļu “kritiskās masas” un ļautu Eiropas rūpniecības nozarei veikt izmaksu ziņā efektīvu izstrādi, un lai nodrošinātu alternatīvo degvielu transportlīdzekļiem mobilitāti visā Savienībā, minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo direktīvu izveido vienotu pasākumu sistēmu alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai Savienībā, lai līdz minimumam samazinātu transporta atkarību no naftas un mazinātu transporta ietekmi uz vidi. Ar šo direktīvu nosaka minimālās prasības alternatīvo degvielu infrastruktūras, tostarp elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu un dabasgāzes (LNG un CNG) un ūdeņraža uzpildes punktu, izbūvei, kuras īstenojamas ar dalībvalstu valsts politikas regulējumu, kā arī kopējas tehniskās specifikācijas attiecībā uz šādiem uzlādes un uzpildes punktiem, un prasības attiecībā uz lietotāju informēšanu.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “alternatīvās degvielas” ir degvielas vai enerģijas avoti, ar kuriem vismaz daļēji aizvieto fosilās naftas avotus transportlīdzekļu apgādē ar enerģiju un kuriem ir potenciāls veicināt transporta dekarbonizāciju un uzlabot transporta nozares ekoloģiskos rādītājus. Tās inter alia ietver:






  — | elektrību, |
| --- | --- | --- |

1)

“alternatīvās degvielas” ir degvielas vai enerģijas avoti, ar kuriem vismaz daļēji aizvieto fosilās naftas avotus transportlīdzekļu apgādē ar enerģiju un kuriem ir potenciāls veicināt transporta dekarbonizāciju un uzlabot transporta nozares ekoloģiskos rādītājus. Tās inter alia ietver:

—

elektrību,

| — | ūdeņradi, |
| --- | --- |

—

ūdeņradi,

| — | biodegvielas, kā definēts Direktīvas 2009/28/EK 2. panta i) punktā, |
| --- | --- |

—

biodegvielas, kā definēts Direktīvas 2009/28/EK 2. panta i) punktā,

| — | sintētiskās un parafīna degvielas, |
| --- | --- |

—

sintētiskās un parafīna degvielas,

| — | dabasgāzi, tostarp biometānu, gāzveida agregātstāvoklī (saspiestā dabasgāze (CNG)) un šķidrā agregātstāvoklī (sašķidrinātā dabasgāze (LNG)) un |
| --- | --- |

—

dabasgāzi, tostarp biometānu, gāzveida agregātstāvoklī (saspiestā dabasgāze (CNG)) un šķidrā agregātstāvoklī (sašķidrinātā dabasgāze (LNG)) un

| — | sašķidrināto naftas gāzi (LPG); |
| --- | --- |

—

sašķidrināto naftas gāzi (LPG);

| 2) | “elektrotransportlīdzeklis” ir mehānisks transportlīdzeklis, kurš aprīkots ar spēka piedziņu, kas ietver vismaz vienu neperiferālu elektrisku mehānismu kā enerģijas pārveidotāju ar elektrisku uzlādējamu enerģijas uzkrāšanas sistēmu, kuru iespējams uzlādēt ārēji; |
| --- | --- |

2)

“elektrotransportlīdzeklis” ir mehānisks transportlīdzeklis, kurš aprīkots ar spēka piedziņu, kas ietver vismaz vienu neperiferālu elektrisku mehānismu kā enerģijas pārveidotāju ar elektrisku uzlādējamu enerģijas uzkrāšanas sistēmu, kuru iespējams uzlādēt ārēji;

| 3) | “uzlādes punkts” ir saskarne, kas spēj vienā reizē uzlādēt vienu elektrotransportlīdzekli vai spēj vienā reizē apmainīt akumulatoru vienam elektrotransportlīdzeklim; |
| --- | --- |

3)

“uzlādes punkts” ir saskarne, kas spēj vienā reizē uzlādēt vienu elektrotransportlīdzekli vai spēj vienā reizē apmainīt akumulatoru vienam elektrotransportlīdzeklim;

| 4) | “parastas jaudas uzlādes punkts” ir uzlādes punkts, ar kuru elektrotransportlīdzeklim var nodrošināt elektropadevi ar jaudu, kas ir mazāka par vai vienāda ar 22 kW, izņemot ierīces, kuru jauda ir mazāka par vai vienāda ar 3,7 kW un kuras ir uzstādītas privātās mājsaimniecībās, vai kuru galvenais pielietojums nav elektrotransportlīdzekļu uzlādēšana un kuras nav publiski pieejamas; |
| --- | --- |

4)

“parastas jaudas uzlādes punkts” ir uzlādes punkts, ar kuru elektrotransportlīdzeklim var nodrošināt elektropadevi ar jaudu, kas ir mazāka par vai vienāda ar 22 kW, izņemot ierīces, kuru jauda ir mazāka par vai vienāda ar 3,7 kW un kuras ir uzstādītas privātās mājsaimniecībās, vai kuru galvenais pielietojums nav elektrotransportlīdzekļu uzlādēšana un kuras nav publiski pieejamas;

| 5) | “lieljaudas uzlādes punkts” ir uzlādes punkts, ar kuru elektrotransportlīdzeklim var nodrošināt elektropadevi ar jaudu, kas ir lielāka par 22 kW; |
| --- | --- |

5)

“lieljaudas uzlādes punkts” ir uzlādes punkts, ar kuru elektrotransportlīdzeklim var nodrošināt elektropadevi ar jaudu, kas ir lielāka par 22 kW;

| 6) | “krasta elektropadeve” ir krasta elektroenerģijas nodrošināšana jūras kuģiem vai iekšzemes ūdensceļu kuģiem piestātnē, izmantojot standartizētu saskarni; |
| --- | --- |

6)

“krasta elektropadeve” ir krasta elektroenerģijas nodrošināšana jūras kuģiem vai iekšzemes ūdensceļu kuģiem piestātnē, izmantojot standartizētu saskarni;

| 7) | “publiski pieejams uzlādes vai uzpildes punkts” ir uzlādes vai uzpildes punkts apgādei ar alternatīvu degvielu, kuram lietotāji visā Savienībā var piekļūt nediskriminējošā veidā. Nediskriminējoša piekļuve var ietvert dažādus autentifikācijas, izmantošanas un maksāšanas nosacījumus; |
| --- | --- |

7)

“publiski pieejams uzlādes vai uzpildes punkts” ir uzlādes vai uzpildes punkts apgādei ar alternatīvu degvielu, kuram lietotāji visā Savienībā var piekļūt nediskriminējošā veidā. Nediskriminējoša piekļuve var ietvert dažādus autentifikācijas, izmantošanas un maksāšanas nosacījumus;

| 8) | “uzpildes punkts” ir uzpildes iekārta jebkādas degvielas, izņemot LNG, nodrošināšanai, izmantojot fiksētu vai pārvietojamu aprīkojumu; |
| --- | --- |

8)

“uzpildes punkts” ir uzpildes iekārta jebkādas degvielas, izņemot LNG, nodrošināšanai, izmantojot fiksētu vai pārvietojamu aprīkojumu;

| 9) | “LNG uzpildes punkts” ir uzpildes iekārta LNG nodrošināšanai, kas sastāv vai nu no fiksēta, vai pārvietojama aprīkojuma, iekārtas atklātos ūdeņos vai citas sistēmas. |
| --- | --- |

9)

“LNG uzpildes punkts” ir uzpildes iekārta LNG nodrošināšanai, kas sastāv vai nu no fiksēta, vai pārvietojama aprīkojuma, iekārtas atklātos ūdeņos vai citas sistēmas.

3. pants

Valsts politikas regulējums

1.   Katra dalībvalsts pieņem valsts politikas regulējumu alternatīvo degvielu tirgus attīstībai transporta nozarē un attiecīgās infrastruktūras ieviešanai. Tajā iekļauj vismaz šādus elementus:

| — | novērtējumu par pašreizējo situāciju tirgū attiecībā uz alternatīvajām degvielām transporta nozarē un tā turpmāko attīstību, tostarp, ņemot vērā arī iespējas minētās degvielas izmantot vienlaikus un kombinēti, un par alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstību, apsverot – ja iespējams – pārrobežu nepārtrauktību, |
| --- | --- |

—

novērtējumu par pašreizējo situāciju tirgū attiecībā uz alternatīvajām degvielām transporta nozarē un tā turpmāko attīstību, tostarp, ņemot vērā arī iespējas minētās degvielas izmantot vienlaikus un kombinēti, un par alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstību, apsverot – ja iespējams – pārrobežu nepārtrauktību,

| — | valsts uzdevumus un mērķus attiecībā uz alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu – atbilstīgi 4. panta 1. punktam, 4. panta 3. punktam, 4. panta 5. punktam, 6. panta 1. punktam, 6. panta 2. punktam, 6. panta 3. punktam, 6. panta 4. punktam, 6. panta 6. punktam, 6. panta 7. punktam, 6. panta 8. punktam un attiecīgā gadījumā 5. panta 1. punktam. Minētos valsts uzdevumus un mērķus nosaka un var pārskatīt, pamatojoties uz valsts, reģionāla vai Savienības mēroga pieprasījuma novērtējumu, vienlaikus nodrošinot šajā direktīvā izklāstīto minimālo infrastruktūras prasību ievērošanu, |
| --- | --- |

—

valsts uzdevumus un mērķus attiecībā uz alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu – atbilstīgi 4. panta 1. punktam, 4. panta 3. punktam, 4. panta 5. punktam, 6. panta 1. punktam, 6. panta 2. punktam, 6. panta 3. punktam, 6. panta 4. punktam, 6. panta 6. punktam, 6. panta 7. punktam, 6. panta 8. punktam un attiecīgā gadījumā 5. panta 1. punktam. Minētos valsts uzdevumus un mērķus nosaka un var pārskatīt, pamatojoties uz valsts, reģionāla vai Savienības mēroga pieprasījuma novērtējumu, vienlaikus nodrošinot šajā direktīvā izklāstīto minimālo infrastruktūras prasību ievērošanu,

| — | pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka valsts politikas regulējumā ietvertie valsts uzdevumi un mērķi tiek sasniegti, |
| --- | --- |

—

pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka valsts politikas regulējumā ietvertie valsts uzdevumi un mērķi tiek sasniegti,

| — | pasākumus, ar kuriem var veicināt alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu sabiedriskā transporta pakalpojumos, |
| --- | --- |

—

pasākumus, ar kuriem var veicināt alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu sabiedriskā transporta pakalpojumos,

| — | to pilsētu/piepilsētu aglomerāciju un citu blīvi apdzīvotu teritoriju un tīklu izraudzīšanos, kuras atbilstoši tirgus vajadzībām jāaprīko ar publiski pieejamiem uzpildes punktiem saskaņā ar 4. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

to pilsētu/piepilsētu aglomerāciju un citu blīvi apdzīvotu teritoriju un tīklu izraudzīšanos, kuras atbilstoši tirgus vajadzībām jāaprīko ar publiski pieejamiem uzpildes punktiem saskaņā ar 4. panta 1. punktu,

| — | to pilsētu/piepilsētu aglomerāciju un citu blīvi apdzīvotu teritoriju un tīklu izraudzīšanos, kuras atbilstoši tirgus vajadzībām jāaprīko ar CNG uzpildes punktiem saskaņā ar 6. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

to pilsētu/piepilsētu aglomerāciju un citu blīvi apdzīvotu teritoriju un tīklu izraudzīšanos, kuras atbilstoši tirgus vajadzībām jāaprīko ar CNG uzpildes punktiem saskaņā ar 6. panta 7. punktu,

| — | novērtējumu par LNG uzpildes punktu uzstādīšanas nepieciešamību ostās, kas ir ārpus TEN-T pamattīkla, |
| --- | --- |

—

novērtējumu par LNG uzpildes punktu uzstādīšanas nepieciešamību ostās, kas ir ārpus TEN-T pamattīkla,

| — | izvērtējumu par to, vai lidostās ir jāierīko elektropadeve, ko izmantotu stacionētas lidmašīnas. |
| --- | --- |

—

izvērtējumu par to, vai lidostās ir jāierīko elektropadeve, ko izmantotu stacionētas lidmašīnas.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts politikas regulējumā tiek ņemtas vērā to teritorijās esošo dažādo transporta veidu vajadzības, tostarp to transporta veidu vajadzības, kuriem ir pieejamas tikai nedaudzas alternatīvas fosilajām degvielām.

3.   Valsts politikas regulējumā vajadzības gadījumā ņem vērā reģionālo un vietējo iestāžu intereses, kā arī attiecīgo ieinteresēto personu intereses.

4.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis sadarbojas, konsultējoties vai izmantojot kopīgus politikas regulējumus, lai nodrošinātu, ka pasākumi, kas vajadzīgi šīs direktīvas mērķu sasniegšanai, ir saskaņoti un koordinēti.

5.   Pasākumus alternatīvo degvielu infrastruktūras atbalstam īsteno saskaņā ar LESD ietvertajiem noteikumiem par valsts atbalstu.

6.   Valsts politikas regulējums atbilst spēkā esošajiem Savienības vides un klimata aizsardzības tiesību aktiem.

7.   Dalībvalstis savu valsts politikas regulējumu paziņo Komisijai līdz 2016. gada 18. novembrim.

8.   Balstoties uz valsts politikas regulējumiem, Komisija publicē un regulāri atjaunina informāciju par valsts uzdevumiem un mērķiem, ko katra dalībvalsts iesniegusi attiecībā uz:

| — | publiski pieejamo uzlādes punktu skaitu, |
| --- | --- |

—

publiski pieejamo uzlādes punktu skaitu,

| — | LNG uzpildes punktiem jūras un iekšzemes ostās, |
| --- | --- |

—

LNG uzpildes punktiem jūras un iekšzemes ostās,

| — | publiski pieejamajiem LNG uzpildes punktiem, kas paredzēti mehāniskajiemtransportlīdzekļiem, |
| --- | --- |

—

publiski pieejamajiem LNG uzpildes punktiem, kas paredzēti mehāniskajiemtransportlīdzekļiem,

| — | publiski pieejamajiem CNG uzpildes punktiem, kas paredzēti mehāniskajiemtransportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

—

publiski pieejamajiem CNG uzpildes punktiem, kas paredzēti mehāniskajiemtransportlīdzekļiem.

Attiecīgos gadījumos publicē arī šādu informāciju attiecībā uz:

| — | publiski pieejamajiem ūdeņraža uzpildes punktiem, |
| --- | --- |

—

publiski pieejamajiem ūdeņraža uzpildes punktiem,

| — | infrastruktūru krasta elektropadevei jūras un iekšzemes ostās, |
| --- | --- |

—

infrastruktūru krasta elektropadevei jūras un iekšzemes ostās,

| — | infrastruktūru elektropadevei stacionētām lidmašīnām. |
| --- | --- |

—

infrastruktūru elektropadevei stacionētām lidmašīnām.

9.   Komisija palīdz dalībvalstīm ziņot par valsts politikas regulējumiem, izmantojot 10. panta 4. punktā minētās pamatnostādnes, izvērtē valsts politikas regulējumu saskaņotību Savienības līmenī un palīdz dalībvalstīm sadarbības procesā, kas paredzēts šā panta 4. punktā.

4. pants

Elektropadeve transportam

1.   Dalībvalstis ar savu valsts politikas regulējumu nodrošina, ka līdz 2020. gada 31. decembrim tiek izveidots atbilstošs skaits publiski pieejamu uzlādes punktu, lai panāktu, ka elektrotransportlīdzekļi var cirkulēt vismaz pilsētu/piepilsētu aglomerācijās un citās blīvi apdzīvotās vietās, un attiecīgos gadījumos dalībvalstu noteiktos tīklos. Šādu uzlādes punktu skaitu nosaka, inter alia ņemot vērā reģistrēto elektrotransportlīdzekļu paredzamo skaitu līdz 2020. gada beigām, kā norādīts valsts politikas regulējumos, kā arī paraugpraksi un Komisijas sniegtos ieteikumus. Attiecīgos gadījumos ņem vērā konkrētas vajadzības, kas saistītas ar publiski pieejamu uzlādes punktu uzstādīšanu sabiedriskā transporta stacijās.

2.   Komisija izvērtē 1. punkta prasību piemērošanu un vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumu šīs direktīvas grozīšanai, ņemot vērā elektrotransportlīdzekļu tirgus attīstību, lai nodrošinātu, ka katrā dalībvalstī līdz 2025. gada 31. decembrim vismaz TEN-T pamattīklā, pilsētu/piepilsētu aglomerācijās un citās blīvi apdzīvotās vietās tiktu izveidots papildu skaits publiski pieejamu uzlādes punktu.

3.   Dalībvalstis arī veic pasākumus sava valsts politikas regulējuma ietvaros, lai veicinātu un atvieglotu tādu uzlādes punktu ierīkošanu, kas nav publiski pieejami.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka tie parastās jaudas uzlādes punkti elektrotransportlīdzekļiem – izņemot bezvadu vai indukcijas ierīces –, kas izveidoti vai atjaunoti, sākot ar 2017. gada 18. novembri, atbilst vismaz II pielikuma 1.1. apakšpunktā noteiktajām tehniskajām specifikācijām un konkrētām drošības prasībām, kas ir spēkā valsts līmenī.

Dalībvalstis nodrošina, ka tie lieljaudas uzlādes punkti elektrotransportlīdzekļiem – izņemot bezvadu vai indukcijas ierīces –, kas izveidoti vai atjaunoti, sākot ar 2017. gada 18. novembri, atbilst vismaz II pielikuma 1.2. apakšpunktā noteiktajām tehniskajām specifikācijām.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts politikas regulējumā tiek izvērtēts, vai ir vajadzīga krasta elektropadeve iekšzemes ūdensceļu transportlīdzekļiem un jūras kuģiem jūras un iekšzemes ostās. Šādu krasta elektropadevi līdz 2025. gada 31. decembrim prioritāri uzstāda TEN-T pamattīkla ostās un citās ostās, izņemot gadījumus, kad nav pieprasījuma un izmaksas ir nesamērīgas salīdzinājumā ar ieguvumiem, tostarp ieguvumiem vides jomā.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka tās krasta elektropadeves iekārtas jūras transportlīdzekļiem, kas izvietotas vai atjaunotas, sākot ar 2017. gada 18. novembri, atbilst II pielikuma 1.7. apakšpunktā noteiktajām tehniskajām specifikācijām.

7.   Elektrotransportlīdzekļu uzlādei publiski pieejamos uzlādes punktos, ja tas ir tehniski iespējams un ekonomiski pamatoti, izmanto viedo mēraparātu sistēmas, kas definētas Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 28. punktā, un ievēro prasības, kuras noteiktas minētās direktīvas 9. panta 2. punktā.

8.   Dalībvalstis nodrošina, ka publiski pieejamu uzlādes punktu operatori var brīvi iepirkt elektrību no jebkura Savienības elektroenerģijas piegādātāja, ja piegādātājs tam piekrīt. Uzlādes punktu operatoriem ir atļauts sniegt patērētājiem transportlīdzekļu uzlādes pakalpojumus uz līgumiska pamata, tostarp citu pakalpojumu sniedzēju vārdā.

9.   Visos publiski pieejamajos uzlādes punktos elektrotransportlīdzekļu lietotājiem nodrošina arī ad hoc uzlādes iespēju, neslēdzot līgumu ar attiecīgo elektroenerģijas piegādātāju vai operatoru.

10.   Dalībvalstis nodrošina, ka cenas, ko nosaka publiski pieejamo uzlādes punktu operatori, ir saprātīgas, viegli un skaidri salīdzināmas, pārredzamas un nediskriminējošas.

11.   Dalībvalstis nodrošina, ka sadales sistēmu operatori bez diskriminācijas sadarbojas ar jebkuru personu, kas izveido vai ekspluatē publiski pieejamus uzlādes punktus.

12.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiesiskais regulējums ļauj līgumu par elektroenerģijas piegādi uzlādes punktam slēgt ar piegādātāju, kas nav vienība, kura piegādā elektroenerģiju tai mājsaimniecībai vai ēkai, kurā atrodas šāds uzlādes punkts.

13.   Neskarot Regulu (ES) Nr. 1025/2012, Savienība sekmē to, lai atbilstīgās standartizācijas iestādes izstrādātu Eiropas standartus, kuros ietvertas detalizētas tehniskās specifikācijas bezvadu uzlādes punktiem un akumulatoru apmaiņai mehāniskajiem transportlīdzekļiem, un uzpildes punktiem L kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem un elektriskajiem autobusiem.

14.   Saskaņā ar 8. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai:

| a) | papildinātu šo pantu un II pielikuma 1.3., 1.4., 1.5., 1.6. un 1.8. apakšpunktu ar mērķi pieprasīt, lai ieviešamā vai atjaunojamā infrastruktūra atbilstu tehniskajām specifikācijām, kas iekļautas atbilstīgi šā panta 13. punktam izstrādājamos Eiropas standartos, ja attiecīgās ESO ir ieteikušas tikai vienu tehnisko risinājumu ar tehniskajām specifikācijām, kas aprakstītas attiecīgā Eiropas standartā; |
| --- | --- |

a)

papildinātu šo pantu un II pielikuma 1.3., 1.4., 1.5., 1.6. un 1.8. apakšpunktu ar mērķi pieprasīt, lai ieviešamā vai atjaunojamā infrastruktūra atbilstu tehniskajām specifikācijām, kas iekļautas atbilstīgi šā panta 13. punktam izstrādājamos Eiropas standartos, ja attiecīgās ESO ir ieteikušas tikai vienu tehnisko risinājumu ar tehniskajām specifikācijām, kas aprakstītas attiecīgā Eiropas standartā;

| b) | atjauninātu atsauces uz standartiem, kas minēti II pielikuma 1. punktā noteiktajās tehniskajās specifikācijās, ja minētos standartus aizstāj ar jaunām versijām, ko pieņēmušas attiecīgās standartizācijas iestādes. |
| --- | --- |

b)

atjauninātu atsauces uz standartiem, kas minēti II pielikuma 1. punktā noteiktajās tehniskajās specifikācijās, ja minētos standartus aizstāj ar jaunām versijām, ko pieņēmušas attiecīgās standartizācijas iestādes.

Ir īpaši svarīgi, lai pirms minēto deleģēto aktu pieņemšanas Komisija ievērotu savu ierasto praksi un apspriestos ar ekspertiem, tostarp dalībvalstu ekspertiem.

Ar minētajiem deleģētajiem aktiem paredz pārejas posmus – vismaz 24 mēnešus, pirms tajos ietvertās tehniskās specifikācijas vai to grozījumi kļūst saistoši attiecībā uz ieviešamo vai atjaunojamo infrastruktūru.

5. pants

Ūdeņraža padeve autotransportam

1.   Dalībvalstis, kuras nolemj savos valsts politikas regulējumos ietvert publiski pieejamus ūdeņraža uzpildes punktus, nodrošina, ka līdz 2025. gada 31. decembrim ir pieejams atbilstošs skaits šādu punktu, lai nodrošinātu ar ūdeņraža dzinējiem darbināmu transportlīdzekļu, tostarp ar degvielas elementiem darbināmu transportlīdzekļu, kustību šo dalībvalstu noteiktajos tīklos, tostarp vajadzības gadījumā pārrobežu savienojumos.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka publiski pieejami ūdeņraža uzpildes punkti, kas izveidoti vai atjaunoti, sākot ar 2017. gada 18. novembri, atbilst II pielikuma 2. punktā noteiktajām tehniskajām specifikācijām.

3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 8. pantu, lai atjauninātu atsauces uz standartiem, kas minēti II pielikuma 2. punktā noteiktajās tehniskajās specifikācijās, ja minētos standartus aizstāj ar jaunām versijām, ko pieņēmušas attiecīgās standartizācijas iestādes.

Ir īpaši svarīgi, lai pirms minēto deleģēto aktu pieņemšanas Komisija ievērotu savu ierasto praksi un apspriestos ar ekspertiem, tostarp dalībvalstu ekspertiem.

Ar minētajiem deleģētajiem aktiem paredz pārejas posmus – vismaz 24 mēnešus, pirms tajos ietvertās tehniskās specifikācijas vai to grozījumi kļūst saistoši attiecībā uz ieviešamo vai atjaunojamo infrastruktūru.

6. pants

Dabasgāzes padeve transportam

1.   Dalībvalstis ar savu valsts politikas regulējumu nodrošina, ka līdz 2025. gada 31. decembrim jūras ostās tiek izveidots atbilstošs skaits LNG uzpildes punktu, lai LNG iekšzemes ūdensceļu kuģu vai jūras kuģu kustība būtu iespējama visā TEN-T pamattīklā. Dalībvalstis vajadzības gadījumā sadarbojas ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm, lai nodrošinātu atbilstīgu TEN-T pamattīkla pārklājumu.

2.   Dalībvalstis ar savu valsts politikas regulējumu nodrošina, ka līdz 2030. gada 31. decembrim iekšzemes ostās tiek izveidots atbilstošs skaits LNG uzpildes punktu, lai LNG iekšzemes ūdensceļu kuģu vai jūras kuģu kustība būtu iespējama visā TEN-T pamattīklā. Dalībvalstis vajadzības gadījumā sadarbojas ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm, lai nodrošinātu atbilstīgu TEN-T pamattīkla pārklājumu.

3.   Dalībvalstis savos valsts politikas regulējumos nosaka tās jūras un iekšzemes ostas, kam jāsniedz piekļuve LNG uzpildes punktiem, kuri minēti 1. un 2. punktā, ņemot vērā arī faktiskās tirgus vajadzības.

4.   Dalībvalstis ar saviem valsts politikas regulējumiem nodrošina, ka līdz 2025. gada 31. decembrim vismaz pastāvošajā TEN-T pamattīklā tiek izveidots atbilstošs skaits publiski pieejamu LNG uzpildes punktu, lai panāktu, ka ar LNG darbināmi lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļi var cirkulēt visā Savienībā, ja ir pieprasījums un ja vien izmaksas nav nesamērīgas salīdzinājumā ar ieguvumiem, tostarp vides ieguvumiem.

5.   Komisija izvērtē 4. punkta prasības piemērošanu un vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumu šīs direktīvas grozīšanai līdz 2027. gada 31. decembrim, ņemot vērā ar LNG darbināmu lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu tirgu, lai nodrošinātu, ka katrā dalībvalstī tiek izveidots atbilstošs skaits publiski pieejamu LNG uzpildes punktu.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijās ir pieejama pienācīga sadales sistēma LNG piegādei, tostarp uzpildīšanas iekārtas LNG autocisternām, lai apgādātu 1., 2. un 4. punktā minētos uzpildes punktus. Atkāpjoties no minētā, kaimiņos esošās dalībvalstis saistībā ar saviem valsts politikas regulējumiem var rīkoties kopīgi šīs prasības izpildes nolūkā. Uz vienošanos par kopīgu rīcību attiecas dalībvalstu pienākums sniegt ziņojumu saskaņā ar šo direktīvu.

7.   Dalībvalstis ar savu valsts politikas regulējumu nodrošina, ka līdz 2020. gada 31. decembrim tiek izveidots atbilstošs skaits publiski pieejamu CNG uzpildes punktu, lai panāktu, ka atbilstīgi 3. panta 1. punkta sestajam ievilkumam ar CNG darbināmi mehāniskie transportlīdzekļi var cirkulēt pilsētu/piepilsētu aglomerācijās un citās blīvi apdzīvotās vietās, un attiecīgos gadījumos dalībvalstu noteiktos tīklos.

8.   Dalībvalstis ar savu valsts politikas regulējumu nodrošina, ka līdz 2025. gada 31. decembrim vismaz pastāvošajā TEN-T pamattīklā tiek izveidots atbilstošs skaits publiski pieejamu CNG uzpildes punktu, lai panāktu, ka ar CNG darbināmi mehāniskie transportlīdzekļi var cirkulēt visā Savienībā.

9.   Dalībvalstis nodrošina, ka tie CNG uzpildes punkti mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas izveidoti vai atjaunoti sākot no 2017. gada 18. novembra, atbilst II pielikuma 3.4. apakšpunktā noteiktajām tehniskajām specifikācijām.

10.   Neskarot Regulu (ES) Nr. 1025/2012, Savienība sekmē to, lai atbilstīgās Eiropas vai starptautiskās standartizācijas iestādes izstrādātu standartus, tostarp detalizētas tehniskas specifikācijas attiecībā uz:

| a) | LNG uzpildes punktiem, kas paredzēti jūras un iekšzemes ūdensceļu transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

a)

LNG uzpildes punktiem, kas paredzēti jūras un iekšzemes ūdensceļu transportlīdzekļiem;

| b) | LNG un CNG uzpildes punktiem, kas paredzēti mehāniskajiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

b)

LNG un CNG uzpildes punktiem, kas paredzēti mehāniskajiem transportlīdzekļiem.

11.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 8. pantu, lai:

| a) | papildinātu šo pantu un II pielikuma 3.1., 3.2. un 3.4. apakšpunktu ar mērķi noteikt prasību ieviešamām vai atjaunojamām infrastruktūrām ievērot atbilstību tehniskajām specifikācijām, kuras iekļautas standartos, ko paredzēts izstrādāt saskaņā ar šā panta 10. punkta a) un b) apakšpunktu, ja attiecīgās ESO ir ieteikušas tikai vienu tehnisko risinājumu ar tehniskajām specifikācijām, kas aprakstītas attiecīgā Eiropas standartā, attiecīgā gadījumā – saderīgi ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

a)

papildinātu šo pantu un II pielikuma 3.1., 3.2. un 3.4. apakšpunktu ar mērķi noteikt prasību ieviešamām vai atjaunojamām infrastruktūrām ievērot atbilstību tehniskajām specifikācijām, kuras iekļautas standartos, ko paredzēts izstrādāt saskaņā ar šā panta 10. punkta a) un b) apakšpunktu, ja attiecīgās ESO ir ieteikušas tikai vienu tehnisko risinājumu ar tehniskajām specifikācijām, kas aprakstītas attiecīgā Eiropas standartā, attiecīgā gadījumā – saderīgi ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem;

| b) | atjauninātu atsauces uz standartiem, kas minēti tehniskajās specifikācijās, kas ir izklāstītas vai ko ir paredzēts izklāstīt II pielikuma 3. punktā, ja minētos standartus aizstāj ar jaunām versijām, ko pieņēmušas attiecīgās Eiropas vai starptautiskās standartizācijas iestādes. |
| --- | --- |

b)

atjauninātu atsauces uz standartiem, kas minēti tehniskajās specifikācijās, kas ir izklāstītas vai ko ir paredzēts izklāstīt II pielikuma 3. punktā, ja minētos standartus aizstāj ar jaunām versijām, ko pieņēmušas attiecīgās Eiropas vai starptautiskās standartizācijas iestādes.

Ir īpaši svarīgi, lai pirms minēto deleģēto aktu pieņemšanas Komisija ievērotu savu ierasto praksi un apspriestos ar ekspertiem, tostarp dalībvalstu ekspertiem.

Ar minētajiem deleģētajiem aktiem paredz pārejas posmus – vismaz 24 mēnešus, pirms tajos ietvertās tehniskās specifikācijas vai to grozījumi kļūst saistoši attiecībā uz ieviešamo vai atjaunojamo infrastruktūru.

12.   Ja nav standarta, kurā būtu detalizētas tehniskās specifikācijas 10. punkta a) apakšpunktā minētajiem LNG uzpildes punktiem, kas paredzēti jūras un iekšzemes ūdensceļu transportlīdzekļiem, un jo īpaši, ja nav specifikāciju attiecībā uz LNG bunkurēšanu, Komisija, ņemot vērā pašreizējo darbu IMO, CCNR, Donavas komisijā un citos attiecīgajos starptautiskajos forumos, tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 8. pantu, lai noteiktu:

| — | prasības LNG pārsūknēšanas saskarnēm jūras un iekšzemes ūdensceļu transportā, |
| --- | --- |

—

prasības LNG pārsūknēšanas saskarnēm jūras un iekšzemes ūdensceļu transportā,

| — | prasības attiecībā uz LNG krasta uzglabāšanas un bunkurēšanas procedūras drošības aspektiem jūras un iekšzemes ūdensceļu transportā. |
| --- | --- |

—

prasības attiecībā uz LNG krasta uzglabāšanas un bunkurēšanas procedūras drošības aspektiem jūras un iekšzemes ūdensceļu transportā.

Ir īpaši svarīgi, lai pirms minēto deleģēto aktu pieņemšanas Komisija ievērotu savu ierasto praksi un apspriestos ar attiecīgajām ekspertu grupām jūras transporta un iekšzemes ūdensceļu transporta jomā, tostarp ekspertiem no valstu jūras un iekšzemes kuģošanas iestādēm.

7. pants

Lietotājiem sniedzamā informācija

1.   Neskarot Direktīvu 2009/30/EK, dalībvalstis nodrošina, ka tiek darīta pieejama būtiska, konsekventa un skaidra informācija par tiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kurus var regulāri uzpildīt ar atsevišķām tirgū laistām degvielām vai uzlādēt uzlādes punktos. Minēto informāciju dara pieejamu mehānisko transportlīdzekļu rokasgrāmatās, uzpildes un uzlādes punktos, uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem un mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecības vietās minēto dalībvalstu teritorijā. Šī prasība attiecas uz visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to rokasgrāmatām, kas laisti tirgū pēc 2016. gada 18. novembra.

2.   Šā panta 1. punktā minētās informācijas sniegšanas pamatā ir marķēšanas noteikumi attiecībā uz degvielas atbilstību ESO standartiem, ar kuriem nosaka degvielu tehniskās specifikācijas. Ja minētie standarti attiecas uz grafisku attēlojumu, tostarp krāsu kodējuma shēmu, grafiskais attēlojums ir vienkāršs un viegli saprotams un to izvieto skaidri redzamā veidā:

| a) | uz attiecīgajiem sūkņiem un to sprauslām visos uzpildes punktos – no dienas, kad degvielas tiek laistas tirgū; |
| --- | --- |

a)

uz attiecīgajiem sūkņiem un to sprauslām visos uzpildes punktos – no dienas, kad degvielas tiek laistas tirgū;

| b) | uz visiem degvielas tvertņu uzpildes vāciņiem visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas ir ieteikti un piemēroti attiecīgajai degvielai, vai šādu vāciņu tiešā tuvumā, un transportlīdzekļu rokasgrāmatās, kad šādi mehāniskie transportlīdzekļi tiek laisti tirgū pēc 2016. gada 18. novembra. |
| --- | --- |

b)

uz visiem degvielas tvertņu uzpildes vāciņiem visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas ir ieteikti un piemēroti attiecīgajai degvielai, vai šādu vāciņu tiešā tuvumā, un transportlīdzekļu rokasgrāmatās, kad šādi mehāniskie transportlīdzekļi tiek laisti tirgū pēc 2016. gada 18. novembra.

3.   Attiecīgos gadījumos un jo īpaši attiecībā uz dabasgāzi un ūdeņradi, kad degvielas stacijā ir norādītas degvielas cenas, informēšanas nolūkā norāda salīdzinājumu starp attiecīgajām cenām par vienību. Šīs informācijas norādīšana nemaldina lietotāju un nerada tam neskaidrības.

Lai palielinātu patērētāju informētību un konsekventi nodrošinātu degvielas cenu pārredzamību visā Savienībā, Komisija tiek pilnvarota ar īstenošanas aktiem pieņemt kopīgu metodoloģiju alternatīvu degvielu vienības cenu salīdzināšanai.

4.   Ja ESO standarti, kas paredz degvielas tehniskās specifikācijas, neietver marķēšanas noteikumus par atbilstību attiecīgajiem standartiem vai ja marķēšanas noteikumi neattiecas uz grafisku attēlojumu, tostarp krāsu kodējuma shēmām, vai ja marķēšanas noteikumi nav piemēroti šīs direktīvas mērķu sasniegšanai, Komisija 1. un 2. punkta vienādas īstenošanas nolūkā var pilnvarot ESO izstrādāt saderības marķējuma specifikācijas vai var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko nosaka saderības grafisku atainojumu, tostarp krāsu kodējuma shēmu, attiecībā uz degvielām, kuras ir ieviestas Savienības tirgū un kuras saskaņā ar Komisijas novērtējumu veido vismaz 1 % no kopējā pārdotā apjoma vairāk nekā vienā dalībvalstī.

5.   Ja tiek atjaunināti attiecīgo ESO standartu marķēšanas noteikumi, pieņemti īstenošanas akti par marķēšanu vai vajadzības gadījumā izstrādāti jauni ESO standarti alternatīvām degvielām, attiecīgās marķēšanas prasības piemēro visiem degvielas uzpildes un uzlādes punktiem un mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas reģistrēti dalībvalstu teritorijā, kad pagājuši 24 mēneši pēc to attiecīgās atjaunināšanas vai pieņemšanas.

6.   Šajā pantā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 9. panta 2. punktā.

7.   Dalībvalstis nodrošina, ka visiem lietotājiem atklātā un nediskriminējošā veidā ir pieejami dati, kuros norādīts šajā direktīvā ietverto alternatīvo degvielu publiski pieejamo uzpildes un uzlādes punktu ģeogrāfiskais izvietojums, ja minētie dati ir pieejami. Šādi dati par uzlādes punktiem, ja tie ir pieejami, var ietvert informāciju par reāllaika pieejamību, kā arī vēsturisko un reāllaika uzlādes informāciju.

8. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 4., 5. un 6. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2014. gada 17. novembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 4., 5. un 6. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 4., 5. un 6. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.

9. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu un tiek piemērota Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešā daļa.

3.   Ja komitejas atzinums jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma iesniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu.

10. pants

Ziņošana un pārskatīšana

1.   Katra dalībvalsts līdz 2019. gada 18. novembrim un pēc tam reizi trijos gados iesniedz Komisijai ziņojumu par valsts politikas regulējuma īstenošanu. Minētajos ziņojumos ietver I pielikumā uzskaitīto informāciju un vajadzības gadījumā attiecīgu pamatojumu par to, kādā līmenī ir sasniegti 3. panta 1. punktā minētie valsts uzdevumi un mērķi.

2.   Līdz 2017. gada 18. novembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par valstu politikas regulējumu novērtējumu un to saskaņotību Savienības līmenī, tostarp izvērtējumu par to, kādā līmenī ir sasniegti 3. panta 1. punktā minētie valsts uzdevumi un mērķi.

3.   Komisija ik pēc trim gadiem, sākot ar 2020. gada 18. novembri, Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu.

Komisijas ziņojumā iekļauj šādus elementus:

| — | dalībvalstu īstenoto pasākumu novērtējumu, |
| --- | --- |

—

dalībvalstu īstenoto pasākumu novērtējumu,

| — | novērtējumu par šīs direktīvas ietekmi uz alternatīvo degvielu infrastruktūras tirgus attīstību un tās devumu transporta alternatīvo degvielu tirgum, kā arī tās ietekmi uz ekonomiku un vidi, |
| --- | --- |

—

novērtējumu par šīs direktīvas ietekmi uz alternatīvo degvielu infrastruktūras tirgus attīstību un tās devumu transporta alternatīvo degvielu tirgum, kā arī tās ietekmi uz ekonomiku un vidi,

| — | informāciju par to, kāds ir tehniskais progress un kā attīstās tirgus attiecībā uz alternatīvajām degvielām transporta nozarē un attiecīgā infrastruktūra, uz ko attiecas šī direktīva, un par jebkuras citas alternatīvās degvielas tehnisko progresu un tirgus attīstību. |
| --- | --- |

—

informāciju par to, kāds ir tehniskais progress un kā attīstās tirgus attiecībā uz alternatīvajām degvielām transporta nozarē un attiecīgā infrastruktūra, uz ko attiecas šī direktīva, un par jebkuras citas alternatīvās degvielas tehnisko progresu un tirgus attīstību.

Komisija var izklāstīt paraugprakses piemērus un sniegt atbilstīgus ieteikumus.

Komisijas ziņojumā arī novērtē šajā direktīvā noteiktās prasības un termiņus attiecībā uz infrastruktūras izbūvi un specifikāciju ieviešanu, ņemot vērā attiecīgo alternatīvo degvielu tehnoloģisko, ekonomisko un tirgus attīstību, – vajadzības gadījumā tam pievienojot leģislatīvā akta priekšlikumu.

4.   Komisija pieņem pamatnostādnes attiecībā uz dalībvalstu ziņojumiem par elementiem, kas uzskaitīti I pielikumā.

5.   Līdz 2020. gada 31. decembrim Komisija pārskata šīs direktīvas īstenošanu un vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumu tās grozīšanai, nosakot jaunas kopīgas tehniskās specifikācijas alternatīvo degvielu infrastruktūrai, kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā.

6.   Ja Komisija uzskata par vajadzīgu, tā līdz 2018. gada 31. decembrim pieņem rīcības plānu, lai īstenotu stratēģiju, kas izklāstīta paziņojumā “Nepiesārņojoša enerģija transportam – Eiropas alternatīvo degvielu stratēģija”, lai panāktu iespējami plašāko alternatīvo degvielu lietojumu transportam, vienlaikus nodrošinot tehnoloģisku neitralitāti, un lai veicinātu ilgtspējīgu elektrisko mobilitāti visā Savienībā. Šajā nolūkā tā var ņemt vērā tirgus vajadzības un attīstību katrā dalībvalstī atsevišķi.

11. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2016. gada 18. novembrim. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

2.   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

3.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmu to valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz ko attiecas šī direktīva.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

13. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2014. gada 22. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. DELLA VEDOVA

---

(1)  OV C 271, 19.9.2013., 111. lpp.

1

(2)  OV C 280, 27.9.2013., 66. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 15. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2014. gada 29. septembra lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/28/EK (2009. gada 23. aprīlis) par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (CEF), groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.).

5

CEF

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/46/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 168/2013 (2013. gada 15. janvāris) par divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļu un kvadriciklu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 52. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/33/ES (2012. gada 21. novembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā (OV L 327, 27.11.2012., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/87/EK (2006. gada 12. decembris), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Padomes Direktīvu 82/714/EEK (OV L 389, 30.12.2006., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 595/2009 (2009. gada 18. jūnijs) par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu (OV L 188, 18.7.2009., 1. lpp.).

15

Euro VI

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/30/EK (2009. gada 23. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 98/70/EK attiecībā uz benzīna, dīzeļdegvielas un gāzeļļas specifikācijām un ievieš mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas kontrolei un samazināšanai, groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz tās degvielas specifikācijām, kuru lieto iekšējo ūdensceļu kuģos, un atceļ Direktīvu 93/12/EEK (OV L 140, 5.6.2009., 88. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

18

---

I PIELIKUMS

ZIŅOJUMS

Ziņojumā apraksta pasākumus, kas dalībvalstī ir veikti, lai atbalstītu alternatīvo degvielu infrastruktūras izbūvi. Ziņojumā ietver vismaz šādus elementus:

1.   Juridiski pasākumi

Informācija par juridiskiem pasākumiem, kas var būt leģislatīvi, normatīvi vai administratīvi pasākumi, ar ko atbalsta alternatīvo degvielu infrastruktūras izbūvi, piemēram, būvatļaujas, stāvvietu būvatļaujas, uzņēmumu ekoloģisko rādītāju sertifikācija un degvielas uzpildes staciju koncesijas.

2.   Politikas pasākumi valsts politiskā regulējuma īstenošanas atbalstam

Informācija par minētajiem pasākumiem ietver šādus elementus:

| — | tieši stimuli tādu transportlīdzekļu iegādei, kuros izmanto alternatīvās degvielas, vai infrastruktūras izbūvei, |
| --- | --- |

—

tieši stimuli tādu transportlīdzekļu iegādei, kuros izmanto alternatīvās degvielas, vai infrastruktūras izbūvei,

| — | nodokļu atvieglojumu pieejamība, lai atbalstītu transportlīdzekļus, kas izmanto alternatīvās degvielas, un attiecīgo infrastruktūru, |
| --- | --- |

—

nodokļu atvieglojumu pieejamība, lai atbalstītu transportlīdzekļus, kas izmanto alternatīvās degvielas, un attiecīgo infrastruktūru,

| — | publiskā iepirkuma – tostarp kopējā iepirkuma – izmantošana alternatīvo degvielu atbalstam, |
| --- | --- |

—

publiskā iepirkuma – tostarp kopējā iepirkuma – izmantošana alternatīvo degvielu atbalstam,

| — | nefinanšu stimuli pieprasījuma pusē, piemēram, preferenciāla piekļuve ierobežotas piekļuves zonām, transportlīdzekļu novietošanas politika un īpašas transporta joslas, |
| --- | --- |

—

nefinanšu stimuli pieprasījuma pusē, piemēram, preferenciāla piekļuve ierobežotas piekļuves zonām, transportlīdzekļu novietošanas politika un īpašas transporta joslas,

| — | apsvērumi attiecībā uz to, vai TEN-T pamattīklā ir vajadzīgi no atjaunojamiem avotiem iegūtas reaktīvo dzinēju degvielas uzpildes punkti lidostās, |
| --- | --- |

—

apsvērumi attiecībā uz to, vai TEN-T pamattīklā ir vajadzīgi no atjaunojamiem avotiem iegūtas reaktīvo dzinēju degvielas uzpildes punkti lidostās,

| — | tehniskas un administratīvas procedūras un tiesību akti attiecībā uz alternatīvo degvielu piegādes atļaušanu, lai sekmētu atļaušanas procesu. |
| --- | --- |

—

tehniskas un administratīvas procedūras un tiesību akti attiecībā uz alternatīvo degvielu piegādes atļaušanu, lai sekmētu atļaušanas procesu.

3.   Ieviešanas un ražošanas atbalsta pasākumi

Ikgadējais publiskais budžets, kas piešķirts alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai, ar sadalījumu pa alternatīvajām degvielām un transporta veidiem (autotransports, dzelzceļa, ūdens un gaisa transports).

Ikgadējais publiskais budžets, kas piešķirts alternatīvo degvielu tehnoloģiju ražotņu atbalstam, ar sadalījumu pa alternatīvajām degvielām un transporta veidiem.

Jebkādu konkrētu vajadzību apsvēršana alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanas sākotnējā posmā.

4.   Pētniecība, tehnoloģiju izstrāde un demonstrējumi

Ikgadējais publiskais budžets, kas piešķirts alternatīvo degvielu pētniecības, tehnoloģiskās izstrādes un demonstrējumu atbalstam, ar sadalījumu pa degvielām un transporta veidiem.

5.   Uzdevumi un mērķi

| — | aplēse par alternatīvas degvielas transportlīdzekļu paredzamo skaitu līdz 2020., 2025. un 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

aplēse par alternatīvas degvielas transportlīdzekļu paredzamo skaitu līdz 2020., 2025. un 2030. gadam,

| — | līmenis, kādā sasniegti valsts mērķi alternatīvo degvielu ieviešanā dažādos transporta veidos (autotransports, dzelzceļa, ūdens un gaisa transports), |
| --- | --- |

—

līmenis, kādā sasniegti valsts mērķi alternatīvo degvielu ieviešanā dažādos transporta veidos (autotransports, dzelzceļa, ūdens un gaisa transports),

| — | līmenis, kādā sasniegti valsts mērķi (katru gadu) alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai dažādos transporta veidos, |
| --- | --- |

—

līmenis, kādā sasniegti valsts mērķi (katru gadu) alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai dažādos transporta veidos,

| — | informācija par metodoloģiju, kas piemērota, lai noteiktu lieljaudas uzlādes punktu uzlādes efektivitāti. |
| --- | --- |

—

informācija par metodoloģiju, kas piemērota, lai noteiktu lieljaudas uzlādes punktu uzlādes efektivitāti.

6.   Alternatīvo degvielu infrastruktūras dinamika

Izmaiņas piegādē (infrastruktūras papildu jauda) un pieprasījumā (faktiski izmantotā jauda).

---

II PIELIKUMS

TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS

1.   Uzlādes punktu tehniskās specifikācijas

| 1.1. | Mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzēti parastas jaudas uzlādes punkti
  Lai nodrošinātu savstarpēju savietojamību, parastas jaudas maiņstrāvas uzlādes punktus elektrotransportlīdzekļiem aprīko ar vismaz 2. tipa kontaktligzdām vai transportlīdzekļa savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN62196-2. Minētās kontaktligzdas var aprīkot ar tādiem elementiem kā mehāniski vāka slēgi, vienlaikus saglabājot savietojamību ar 2. tipu. |
| --- | --- |

1.1.

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzēti parastas jaudas uzlādes punkti

Lai nodrošinātu savstarpēju savietojamību, parastas jaudas maiņstrāvas uzlādes punktus elektrotransportlīdzekļiem aprīko ar vismaz 2. tipa kontaktligzdām vai transportlīdzekļa savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN62196-2. Minētās kontaktligzdas var aprīkot ar tādiem elementiem kā mehāniski vāka slēgi, vienlaikus saglabājot savietojamību ar 2. tipu.

| 1.2. | Mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzēti lieljaudas uzlādes punkti
  Lai nodrošinātu savstarpēju savietojamību, lieljaudas maiņstrāvas uzlādes punktus elektrotransportlīdzekļiem aprīko ar vismaz 2. tipa savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN62196-2.
  Lai nodrošinātu savstarpēju savietojamību, lieljaudas līdzstrāvas uzlādes punktus elektrotransportlīdzekļiem aprīko vismaz ar kombinēto uzlādes sistēmu “Combo 2” savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN62196-3. |
| --- | --- |

1.2.

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzēti lieljaudas uzlādes punkti

Lai nodrošinātu savstarpēju savietojamību, lieljaudas maiņstrāvas uzlādes punktus elektrotransportlīdzekļiem aprīko ar vismaz 2. tipa savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN62196-2.

Lai nodrošinātu savstarpēju savietojamību, lieljaudas līdzstrāvas uzlādes punktus elektrotransportlīdzekļiem aprīko vismaz ar kombinēto uzlādes sistēmu “Combo 2” savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN62196-3.

| 1.3. | Mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzēti bezvadu uzlādes punkti |
| --- | --- |

1.3.

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzēti bezvadu uzlādes punkti

| 1.4. | Mehānisko transportlīdzekļu akumulatoru apmaiņa |
| --- | --- |

1.4.

Mehānisko transportlīdzekļu akumulatoru apmaiņa

| 1.5. | L kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzēti uzlādes punkti |
| --- | --- |

1.5.

L kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzēti uzlādes punkti

| 1.6. | Elektriskajiem autobusiem paredzēti uzlādes punkti |
| --- | --- |

1.6.

Elektriskajiem autobusiem paredzēti uzlādes punkti

| 1.7. | Krasta elektropadeve jūras kuģiem
  Krasta elektropadeve jūras kuģiem, tostarp sistēmu projektēšanā, uzstādīšanā un testēšanā, nodrošina atbilstību standartā IEC/ISO/IEEE 80005-1 sniegtajām tehniskajām specifikācijām. |
| --- | --- |

1.7.

Krasta elektropadeve jūras kuģiem

Krasta elektropadeve jūras kuģiem, tostarp sistēmu projektēšanā, uzstādīšanā un testēšanā, nodrošina atbilstību standartā IEC/ISO/IEEE 80005-1 sniegtajām tehniskajām specifikācijām.

| 1.8. | Krasta elektropadeve iekšējo ūdensceļu kuģiem |
| --- | --- |

1.8.

Krasta elektropadeve iekšējo ūdensceļu kuģiem

2.   Tehniskās specifikācijas ūdeņraža uzpildes punktiem, kas paredzēti mehāniskajiem transportlīdzekļiem

| 2.1. | Attiecībā uz ūdeņraža ārpustelpu uzpildes punktiem, kuros izsniedz gāzveida ūdeņradi lietošanai mehāniskajos transportlīdzekļos, nodrošina atbilstību gāzveida ūdeņraža uzpildes specifikācijā ISO/TS 20100 sniegtajām tehniskajām specifikācijām. |
| --- | --- |

2.1.

Attiecībā uz ūdeņraža ārpustelpu uzpildes punktiem, kuros izsniedz gāzveida ūdeņradi lietošanai mehāniskajos transportlīdzekļos, nodrošina atbilstību gāzveida ūdeņraža uzpildes specifikācijā ISO/TS 20100 sniegtajām tehniskajām specifikācijām.

| 2.2. | Attiecībā uz ūdeņraža uzpildes punktos izsniegtā ūdeņraža tīrību nodrošina atbilstību standartā ISO 14687-2 sniegtajām tehniskajām specifikācijām. |
| --- | --- |

2.2.

Attiecībā uz ūdeņraža uzpildes punktos izsniegtā ūdeņraža tīrību nodrošina atbilstību standartā ISO 14687-2 sniegtajām tehniskajām specifikācijām.

| 2.3. | Ūdeņraža uzpildes punktos izmanto uzpildes algoritmus un aprīkojumu, kas atbilst gāzveida ūdeņraža uzpildes specifikācijai ISO/TS 20100. |
| --- | --- |

2.3.

Ūdeņraža uzpildes punktos izmanto uzpildes algoritmus un aprīkojumu, kas atbilst gāzveida ūdeņraža uzpildes specifikācijai ISO/TS 20100.

| 2.4. | Attiecībā uz savienojumiem mehānisko transportlīdzekļu uzpildei ar gāzveida ūdeņradi nodrošina atbilstību ISO 17268 standartam, ko piemēro ar gāzveida ūdeņradi darbināmu mehānisko transportlīdzekļu uzpildes savienojuma ierīcēm. |
| --- | --- |

2.4.

Attiecībā uz savienojumiem mehānisko transportlīdzekļu uzpildei ar gāzveida ūdeņradi nodrošina atbilstību ISO 17268 standartam, ko piemēro ar gāzveida ūdeņradi darbināmu mehānisko transportlīdzekļu uzpildes savienojuma ierīcēm.

3.   Tehniskās specifikācijas dabasgāzes uzpildes punktiem

| 3.1. | Tehniskās specifikācijas LNG uzpildes punktiem, kas paredzēti iekšējo ūdensceļu kuģiem vai jūras kuģiem |
| --- | --- |

3.1.

Tehniskās specifikācijas LNG uzpildes punktiem, kas paredzēti iekšējo ūdensceļu kuģiem vai jūras kuģiem

| 3.2. | Tehniskās specifikācijas LNG uzpildes punktiem, kas paredzēti mehāniskajiem transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

3.2.

Tehniskās specifikācijas LNG uzpildes punktiem, kas paredzēti mehāniskajiem transportlīdzekļiem

| 3.3. | Tehniskās specifikācijas CNG savienotājiem/ieplūdes elementiem
  Nodrošina CNG savienotāju/ieplūdes elementu atbilstību ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Noteikumiem Nr. 110 (kas ietver atsauces uz ISO 14469 I un II daļu). |
| --- | --- |

3.3.

Tehniskās specifikācijas CNG savienotājiem/ieplūdes elementiem

Nodrošina CNG savienotāju/ieplūdes elementu atbilstību ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Noteikumiem Nr. 110 (kas ietver atsauces uz ISO 14469 I un II daļu).

| 3.4. | Tehniskās specifikācijas CNG uzpildes punktiem, kas paredzēti mehāniskajiem transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

3.4.

Tehniskās specifikācijas CNG uzpildes punktiem, kas paredzēti mehāniskajiem transportlīdzekļiem

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 28.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/21

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1134/2014

(2014. gada 23. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot pikšu VIIb-k, VIII, IX un X zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) Nr. 43/2014 (2) ir noteiktas kvotas 2014. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) Nr. 43/2014 (2) ir noteiktas kvotas 2014. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2014. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2014. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2014. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 23. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2014. gada 20. janvāra Regula (ES) Nr. 43/2014, ar ko 2014. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2014., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 21/TQ43 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Krājums | HAD/7X7A34 |
| Suga | Pikša (Melanogrammus aeglefinus) |
| Zona | VIIb-k, VIII, IX un X zona un Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā |
| Aizlieguma datums | 30.7.2014. |

Nr.

21/TQ43

Dalībvalsts

Beļģija

Krājums

HAD/7X7A34

Suga

Pikša (Melanogrammus aeglefinus)

Zona

VIIb-k, VIII, IX un X zona un Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

Aizlieguma datums

30.7.2014.

---

| 28.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/23

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1135/2014

(2014. gada 24. oktobris)

par atļaujas piešķiršanu veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras attiecas uz slimības riska samazināšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (1) un jo īpaši tās 17. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija tās nav atļāvusi saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija tās nav atļāvusi saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 1924/2006 paredzēts arī, ka uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, veselīguma norāžu atļaujas pieteikumus var iesniegt dalībvalsts kompetentajai iestādei. Dalībvalsts kompetentā iestāde nosūta derīgus pieteikumus Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA), turpmāk “iestāde”. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 1924/2006 paredzēts arī, ka uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, veselīguma norāžu atļaujas pieteikumus var iesniegt dalībvalsts kompetentajai iestādei. Dalībvalsts kompetentā iestāde nosūta derīgus pieteikumus Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA), turpmāk “iestāde”.

| (3) | Pēc pieteikuma saņemšanas iestāde par to nekavējoties informē pārējās dalībvalstis un Komisiju, kā arī sniedz atzinumu par attiecīgo veselīguma norādi. |
| --- | --- |

(3)

Pēc pieteikuma saņemšanas iestāde par to nekavējoties informē pārējās dalībvalstis un Komisiju, kā arī sniedz atzinumu par attiecīgo veselīguma norādi.

| (4) | Komisija, ņemot vērā iestādes sniegto atzinumu, lemj par veselīguma norāžu atļaujas piešķiršanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija, ņemot vērā iestādes sniegto atzinumu, lemj par veselīguma norāžu atļaujas piešķiršanu.

| (5) | Uzņēmums Rank Nutrition Ltd iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un iestāde tika aicināta sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar “folātu līmeņa paaugstināšanu mātes organismā, uzņemot papildu folātus, un nervu caurulītes defektu riska mazināšanu” (jautājums Nr. EFSA-Q-2013-00265) (2). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Folskābes papildināšana palielina folātu līmeni mātes sarkanajās asins šūnās. Zems folātu līmenis mātes sarkanajās asins šūnās ir riska faktors saistībā ar nervu caurulītes defektiem augļa attīstības gaitā.” |
| --- | --- |

(5)

Uzņēmums Rank Nutrition Ltd iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un iestāde tika aicināta sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar “folātu līmeņa paaugstināšanu mātes organismā, uzņemot papildu folātus, un nervu caurulītes defektu riska mazināšanu” (jautājums Nr. EFSA-Q-2013-00265) (2). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Folskābes papildināšana palielina folātu līmeni mātes sarkanajās asins šūnās. Zems folātu līmenis mātes sarkanajās asins šūnās ir riska faktors saistībā ar nervu caurulītes defektiem augļa attīstības gaitā.”

| (6) | Komisija un dalībvalstis 2013. gada 26. jūlijā saņēma iestādes atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka ir noteikta cēloņsakarība starp folātu līmeņa paaugstināšanu mātes organismā, uzņemot papildu folātus, un nervu caurulītes defektu riska mazināšanu. Attiecīgi veselīguma norāde, kas ir saskaņā ar šo secinājumu, būtu jāuzskata par atbilstošu Regulā (EK) Nr. 1924/2006 noteiktajām prasībām, un tā būtu jāiekļauj Savienības atļauto norāžu sarakstā. |
| --- | --- |

(6)

Komisija un dalībvalstis 2013. gada 26. jūlijā saņēma iestādes atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka ir noteikta cēloņsakarība starp folātu līmeņa paaugstināšanu mātes organismā, uzņemot papildu folātus, un nervu caurulītes defektu riska mazināšanu. Attiecīgi veselīguma norāde, kas ir saskaņā ar šo secinājumu, būtu jāuzskata par atbilstošu Regulā (EK) Nr. 1924/2006 noteiktajām prasībām, un tā būtu jāiekļauj Savienības atļauto norāžu sarakstā.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 1924/2006 16. panta 4. punktā ir noteikts – ja atzinums ir labvēlīgs attiecībā uz atļaujas piešķiršanu veselīguma norādei, tajā jāiekļauj konkrētas ziņas. Attiecīgi šai informācijai būtu jābūt minētai šīs regulas pielikumā attiecībā uz atļauto veselīguma norādi, un vajadzības gadījumā tajā būtu jāiekļauj pārskatītais norādes formulējums, īpašie norādes lietošanas nosacījumi un attiecīgā gadījumā pārtikas produkta lietošanas nosacījumi vai ierobežojumi un/vai papildu paziņojums vai brīdinājums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 noteikumiem un atbilstoši iestādes atzinumiem. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 1924/2006 16. panta 4. punktā ir noteikts – ja atzinums ir labvēlīgs attiecībā uz atļaujas piešķiršanu veselīguma norādei, tajā jāiekļauj konkrētas ziņas. Attiecīgi šai informācijai būtu jābūt minētai šīs regulas pielikumā attiecībā uz atļauto veselīguma norādi, un vajadzības gadījumā tajā būtu jāiekļauj pārskatītais norādes formulējums, īpašie norādes lietošanas nosacījumi un attiecīgā gadījumā pārtikas produkta lietošanas nosacījumi vai ierobežojumi un/vai papildu paziņojums vai brīdinājums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 noteikumiem un atbilstoši iestādes atzinumiem.

| (8) | Viens no Regulas (EK) Nr. 1924/2006 mērķiem ir nodrošināt, lai veselīguma norādes ir patiesas, skaidras, uzticamas un lietderīgas patērētājam un saistībā ar iepriekš minēto tiek ņemts vērā veselīguma norāžu formulējums un noformējums. Tāpēc gadījumos, kad norāžu formulējums patērētājiem nozīmē to pašu, ko veselīguma norāde, par kuru jau ir izsniegta atļauja, jo tas liecina, ka pastāv tāda pati saikne, kāda ir starp pārtikas produktu kategoriju, pārtikas produktu vai kādu tā sastāvdaļu un veselību, uz to būtu jāattiecina tādi paši lietošanas nosacījumi, kā minēts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(8)

Viens no Regulas (EK) Nr. 1924/2006 mērķiem ir nodrošināt, lai veselīguma norādes ir patiesas, skaidras, uzticamas un lietderīgas patērētājam un saistībā ar iepriekš minēto tiek ņemts vērā veselīguma norāžu formulējums un noformējums. Tāpēc gadījumos, kad norāžu formulējums patērētājiem nozīmē to pašu, ko veselīguma norāde, par kuru jau ir izsniegta atļauja, jo tas liecina, ka pastāv tāda pati saikne, kāda ir starp pārtikas produktu kategoriju, pārtikas produktu vai kādu tā sastāvdaļu un veselību, uz to būtu jāattiecina tādi paši lietošanas nosacījumi, kā minēts šīs regulas pielikumā.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Šīs regulas pielikumā minēto veselīguma norādi ir atļauts lietot uz pārtikas produktiem, kas laisti Savienības tirgū saskaņā ar minētajā pielikumā paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Šā panta 1. punktā minēto veselīguma norādi iekļauj Regulas (EK) Nr. 1924/2006 14. panta 1. punktā paredzētajā Savienības atļauto norāžu sarakstā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 24. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.

1

(2)  EFSA Journal 2013; 11(7):3328.

2

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

ATĻAUTĀ VESELĪGUMA NORĀDE

| Pieteikums – Regulas (EK) Nr. 1924/2006 attiecīgie noteikumi | Pieteikuma iesniedzējs, adrese | Uzturviela, viela, pārtikas produkts vai pārtikas produktu kategorija | Norāde | Norādes izmantošanas nosacījumi | Pārtikas produkta lietošanas nosacījumi un/vai ierobežojumi un/vai papildu paziņojums vai brīdinājums | Atsauce uz EFSA atzinumu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā veselīguma norāde, kas attiecas uz slimības riska samazināšanu | Rank Nutrition Ltd, Long Barn, Etchden Court, Bethersden, Kent TN26 3DP, United Kingdom | Folijskābe | Papildu folijskābes uzņemšana palielina folātu līmeni mātes organismā. Zems folātu līmenis mātes organismā ir riska faktors saistībā ar nervu caurulītes defektu veidošanos auglim attīstības posmā. | Norādi drīkst izmantot tikai uz uztura bagātinātājiem, kas dienas devā nodrošina vismaz 400 μg folijskābes.
  Patērētāji jāinformē, ka mērķpopulācija ir sievietes reproduktīvā vecumā un labvēlīgā iedarbība tiek panākta, uzņemot papildu 400 μg folijskābes dienā vismaz vienu mēnesi pirms ieņemšanas un vismaz trīs mēnešus pēc tās. | | Q-2013-00265 |

Pieteikums – Regulas (EK) Nr. 1924/2006 attiecīgie noteikumi

Pieteikuma iesniedzējs, adrese

Uzturviela, viela, pārtikas produkts vai pārtikas produktu kategorija

Norāde

Norādes izmantošanas nosacījumi

Pārtikas produkta lietošanas nosacījumi un/vai ierobežojumi un/vai papildu paziņojums vai brīdinājums

Atsauce uz EFSA atzinumu

14. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā veselīguma norāde, kas attiecas uz slimības riska samazināšanu

Rank Nutrition Ltd, Long Barn, Etchden Court, Bethersden, Kent TN26 3DP, United Kingdom

Folijskābe

Papildu folijskābes uzņemšana palielina folātu līmeni mātes organismā. Zems folātu līmenis mātes organismā ir riska faktors saistībā ar nervu caurulītes defektu veidošanos auglim attīstības posmā.

Norādi drīkst izmantot tikai uz uztura bagātinātājiem, kas dienas devā nodrošina vismaz 400 μg folijskābes.

Patērētāji jāinformē, ka mērķpopulācija ir sievietes reproduktīvā vecumā un labvēlīgā iedarbība tiek panākta, uzņemot papildu 400 μg folijskābes dienā vismaz vienu mēnesi pirms ieņemšanas un vismaz trīs mēnešus pēc tās.

Q-2013-00265

---

| 28.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/26

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1136/2014

(2014. gada 24. oktobris),

ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 283/2013 attiecībā uz pārejas posma pasākumiem, ko piemēro procedūrām, kas saistītas ar augu aizsardzības līdzekļiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 78. panta 1. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (ES) Nr. 283/2013 (2) atcēla Komisijas Regulu (ES) Nr. 544/2011 (3) un noteica jaunas darbīgo vielu datu prasības. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (ES) Nr. 283/2013 (2) atcēla Komisijas Regulu (ES) Nr. 544/2011 (3) un noteica jaunas darbīgo vielu datu prasības.

| (2) | Lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties jauno prasību pildīšanai, Regula (ES) Nr. 283/2013 nosaka pārejas pasākumus gan attiecībā uz datu iesniegšanu saistībā ar pieteikumiem uz darbīgo vielu apstiprināšanu, apstiprinājumu atjaunošanu vai apstiprinājumu nosacījumu grozīšanu, gan attiecībā uz datu iesniegšanu saistībā ar pieteikumiem uz augu aizsardzības līdzekļu atļaujām, atļauju atjaunošanu vai grozīšanu. |
| --- | --- |

(2)

Lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties jauno prasību pildīšanai, Regula (ES) Nr. 283/2013 nosaka pārejas pasākumus gan attiecībā uz datu iesniegšanu saistībā ar pieteikumiem uz darbīgo vielu apstiprināšanu, apstiprinājumu atjaunošanu vai apstiprinājumu nosacījumu grozīšanu, gan attiecībā uz datu iesniegšanu saistībā ar pieteikumiem uz augu aizsardzības līdzekļu atļaujām, atļauju atjaunošanu vai grozīšanu.

| (3) | Lai atsevišķos gadījumos ļautu iesniegt datus par darbīgajām vielām pieteikumos uz augu aizsardzības līdzekļu atļaujām vai atļauju grozīšanu saskaņā ar datu prasībām, kas ir spēkā to apstiprināšanas vai atjaunošanas dienā, būtu jāgroza pārejas pasākumi attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu atļauju procedūrām. Šādu pārmaiņu mērķis ir neatbilstību novēršana, vērtējot pie atšķirīgām zonām piederošu dalībvalstu datus, kas iegūti saskaņā ar jaunajām datu prasībām, un tādējādi saglabāt vienotu un saskaņotu pieeju šo datu vērtēšanā, novērtējot tos Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

Lai atsevišķos gadījumos ļautu iesniegt datus par darbīgajām vielām pieteikumos uz augu aizsardzības līdzekļu atļaujām vai atļauju grozīšanu saskaņā ar datu prasībām, kas ir spēkā to apstiprināšanas vai atjaunošanas dienā, būtu jāgroza pārejas pasākumi attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu atļauju procedūrām. Šādu pārmaiņu mērķis ir neatbilstību novēršana, vērtējot pie atšķirīgām zonām piederošu dalībvalstu datus, kas iegūti saskaņā ar jaunajām datu prasībām, un tādējādi saglabāt vienotu un saskaņotu pieeju šo datu vērtēšanā, novērtējot tos Savienības līmenī.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 283/2013 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Attiecībā uz atļaujas pieteikumiem, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1107/2009 28. pantā, kuri attiecas uz augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur vienu vai vairākas darbīgās vielas, par kurām iesniegta dokumentācija saskaņā ar 3. pantu vai kurām apstiprinājums nav atjaunots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. pantu un saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (4), attiecībā uz datu sniegšanu par šo (šīm) darbīgo (darbīgajām) vielu (vielām) turpina piemērot Regulu (ES) Nr. 544/2011.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 24. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2013. gada 1. marta Regula (ES) Nr. 283/2013, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū nosaka datu prasības attiecībā uz darbīgajām vielām (OV L 93, 3.4.2013., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2011. gada 10. jūnija Regula (ES) Nr. 544/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu datu prasībām (OV L 155, 11.6.2011., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).”

4

---

| 28.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/28

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1137/2014

(2014. gada 27. oktobris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padome Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikumu attiecībā uz konkrētu subproduktu apstrādi, kas iegūti no dzīvniekiem, kas paredzēti lietošanai pārtikā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (1), un jo īpaši tās 10. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 853/2004 ir izklāstīti īpaši dzīvnieku izcelsmes pārtikas higiēnas noteikumi pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem. Minētā regula paredz, ka pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem ir jānodrošina atbilstība īpašām prasībām turpmākai subproduktu, piemēram, atgremotāju kuņģu un nagaiņu kāju, apstrādei. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 853/2004 ir izklāstīti īpaši dzīvnieku izcelsmes pārtikas higiēnas noteikumi pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem. Minētā regula paredz, ka pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem ir jānodrošina atbilstība īpašām prasībām turpmākai subproduktu, piemēram, atgremotāju kuņģu un nagaiņu kāju, apstrādei.

| (2) | Saskaņā ar minētās regulas III pielikumu, pirms transportēšanas uz citu uzņēmumu, tālākai apstrādei paredzētām nagaiņu kājām jābūt nodīrātām vai noplaucētām un atspalvotām un atgremotājiem kuņģi ir jāplaucē vai jāiztīra kautuvē. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar minētās regulas III pielikumu, pirms transportēšanas uz citu uzņēmumu, tālākai apstrādei paredzētām nagaiņu kājām jābūt nodīrātām vai noplaucētām un atspalvotām un atgremotājiem kuņģi ir jāplaucē vai jāiztīra kautuvē.

| (3) | Dīrāšanai vai plaucēšanai un atspalvošanai vajadzīgajam aprīkojumam ir nepieciešami lieli ieguldījumi. Tādēļ jo īpaši nelielas un vidēji lielas kautuves nav spējīgas rentabli apstrādāt kājas, kas paredzētas lietošanai pārtikā. |
| --- | --- |

(3)

Dīrāšanai vai plaucēšanai un atspalvošanai vajadzīgajam aprīkojumam ir nepieciešami lieli ieguldījumi. Tādēļ jo īpaši nelielas un vidēji lielas kautuves nav spējīgas rentabli apstrādāt kājas, kas paredzētas lietošanai pārtikā.

| (4) | Savukārt tehnoloģiju attīstība ļauj paaugstināt nagaiņu kāju vērtību pārtikā, tādējādi mazinot pārtikas atkritumus. Ar praktiskām sekām, kas kavē šādas vērtības palielināšanu, jo īpaši saskaras nelielas un vidēji lielas kautuves. |
| --- | --- |

(4)

Savukārt tehnoloģiju attīstība ļauj paaugstināt nagaiņu kāju vērtību pārtikā, tādējādi mazinot pārtikas atkritumus. Ar praktiskām sekām, kas kavē šādas vērtības palielināšanu, jo īpaši saskaras nelielas un vidēji lielas kautuves.

| (5) | Himozīns tiek rafinēts siera ražošanai, un to iegūst no jaunu atgremotāju kuņģiem šim nolūkam paredzētos uzņēmumos. Kuņģu plaucēšana vai tīrīšana ievērojami samazina no šiem kuņģiem iegūtā himozīna daudzumu, bet tas neveicina himozīna drošumu, ko pēc tam stipri attīra. |
| --- | --- |

(5)

Himozīns tiek rafinēts siera ražošanai, un to iegūst no jaunu atgremotāju kuņģiem šim nolūkam paredzētos uzņēmumos. Kuņģu plaucēšana vai tīrīšana ievērojami samazina no šiem kuņģiem iegūtā himozīna daudzumu, bet tas neveicina himozīna drošumu, ko pēc tam stipri attīra.

| (6) | Lai veicinātu labāku regulējumu un konkurētspēju, ir jāsaglabā augsts pārtikas nekaitīguma līmenis, vienlaikus piedāvājot līdzvērtīgus darbības apstākļus pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, kas ir ilgtspējīgi arī attiecībā uz nelielām un vidēji lielām kautuvēm. |
| --- | --- |

(6)

Lai veicinātu labāku regulējumu un konkurētspēju, ir jāsaglabā augsts pārtikas nekaitīguma līmenis, vienlaikus piedāvājot līdzvērtīgus darbības apstākļus pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, kas ir ilgtspējīgi arī attiecībā uz nelielām un vidēji lielām kautuvēm.

| (7) | Atgremotāju kuņģi un nagaiņu kājas ir iekļautas Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikumā sniegtajā subprodukta definīcijā. Subproduktu apstrādes prasības minētajā regulā, tostarp prasības attiecībā uz temperatūru glabāšanas un pārvadāšanas laikā, nodrošina, ka šos produktus var droši apstrādāt un transportēt uz uzņēmumu ārpus kautuves, savākt no dažādām kautuvēm un palielināt vērtību. Tādēļ kompetentajai iestādei būtu jāatļauj nedīrātu vai neplaucētu un neatspalvotu nagaiņu kāju pārvadāšana uz citu uzņēmumu. |
| --- | --- |

(7)

Atgremotāju kuņģi un nagaiņu kājas ir iekļautas Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikumā sniegtajā subprodukta definīcijā. Subproduktu apstrādes prasības minētajā regulā, tostarp prasības attiecībā uz temperatūru glabāšanas un pārvadāšanas laikā, nodrošina, ka šos produktus var droši apstrādāt un transportēt uz uzņēmumu ārpus kautuves, savākt no dažādām kautuvēm un palielināt vērtību. Tādēļ kompetentajai iestādei būtu jāatļauj nedīrātu vai neplaucētu un neatspalvotu nagaiņu kāju pārvadāšana uz citu uzņēmumu.

| (8) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikums. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikums.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma I sadaļas IV nodaļas 18. punktu aizstāj ar šādu:

| “18. | Ja paredzēti tālākai apstrādei:






  a) | kuņģi ir jāplaucē vai jāiztīra, taču jaunu atgremotāju kuņģi, kas paredzēti himozīna ražošanai, ir tikai jāiztukšo; |
| --- | --- | --- |

“18.

Ja paredzēti tālākai apstrādei:

a)

kuņģi ir jāplaucē vai jāiztīra, taču jaunu atgremotāju kuņģi, kas paredzēti himozīna ražošanai, ir tikai jāiztukšo;

| b) | zarnas ir jāiztukšo un jāiztīra; |
| --- | --- |

b)

zarnas ir jāiztukšo un jāiztīra;

| c) | galvas un kājas ir jānodīrā vai jāplaucē un jāatspalvo, taču, ja to atļauj kompetentā iestāde, redzami tīras kājas var pārvest uz apstiprināto uzņēmumu un nodīrāt vai noplaucēt un atspalvot apstiprinātā uzņēmumā, kas veic turpmāku kāju apstrādi pārstrādei pārtikā.” |
| --- | --- |

c)

galvas un kājas ir jānodīrā vai jāplaucē un jāatspalvo, taču, ja to atļauj kompetentā iestāde, redzami tīras kājas var pārvest uz apstiprināto uzņēmumu un nodīrāt vai noplaucēt un atspalvot apstiprinātā uzņēmumā, kas veic turpmāku kāju apstrādi pārstrādei pārtikā.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 27. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

1

---

| 28.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/30

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1138/2014

(2014. gada 27. oktobris)

par atļauju lietot no Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparātu kā barības piedevu sivēnmātēm (atļaujas turētājs Adisseo France S.A.S.)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju lietot no Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparātu. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju lietot no Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparātu. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (2) | Minētais pieteikums attiecas uz atļauju lietot no Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparātu kā barības piedevu sivēnmātēm, klasificējot to piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(2)

Minētais pieteikums attiecas uz atļauju lietot no Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparātu kā barības piedevu sivēnmātēm, klasificējot to piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

| (3) | No Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparātu desmit gadus atļāva lietot mājputniem, atšķirtiem sivēniem un nobarojamām cūkām ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 290/2014 (2). |
| --- | --- |

(3)

No Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparātu desmit gadus atļāva lietot mājputniem, atšķirtiem sivēniem un nobarojamām cūkām ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 290/2014 (2).

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) 2014. gada 20. maija atzinumā (3) secināja, ka ierosinātajos lietošanas apstākļos no Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtās endo-1,4-beta-ksilanāzes EC 3.2.1.8 un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes EC 3.2.1.6 preparātam nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības uzraudzībai pēc laišanas tirgū noteikt nav vajadzīgs. Iestāde arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) 2014. gada 20. maija atzinumā (3) secināja, ka ierosinātajos lietošanas apstākļos no Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtās endo-1,4-beta-ksilanāzes EC 3.2.1.8 un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes EC 3.2.1.6 preparātam nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības uzraudzībai pēc laišanas tirgū noteikt nav vajadzīgs. Iestāde arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (5) | Iestāde arī noteica, ka metaanalīzes rezultāti liecina, ka sivēnmātes uztura papildināšana ar piedevu ieteiktajā devā rada sivēnmātei statistiski ievērojami zemāku ķermeņa svara zudumu laktācijas periodā, neietekmējot citus izvērtētos parametrus. Tā kā zemais svara samazināšanas līmenis, kuru iestāde apšaubīja sakarā ar bioloģiskās/fizioloģiskās sakarības trūkumu, tika atzīts par nozīmīgu zootehnisko parametru, tika uzskatīts, ka veiktie in vivo pētījumi atbilst nosacījumiem, lai pierādītu to iedarbīgumu uz sivēnmātēm laktācijas periodā. |
| --- | --- |

(5)

Iestāde arī noteica, ka metaanalīzes rezultāti liecina, ka sivēnmātes uztura papildināšana ar piedevu ieteiktajā devā rada sivēnmātei statistiski ievērojami zemāku ķermeņa svara zudumu laktācijas periodā, neietekmējot citus izvērtētos parametrus. Tā kā zemais svara samazināšanas līmenis, kuru iestāde apšaubīja sakarā ar bioloģiskās/fizioloģiskās sakarības trūkumu, tika atzīts par nozīmīgu zootehnisko parametru, tika uzskatīts, ka veiktie in vivo pētījumi atbilst nosacījumiem, lai pierādītu to iedarbīgumu uz sivēnmātēm laktācijas periodā.

| (6) | No Talaromyces versatilis sp. nov. (IMI CC 378536) iegūtās endo-1,4-beta-ksilanāzes EC 3.2.1.8 un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes EC 3.2.1.6 preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(6)

No Talaromyces versatilis sp. nov. (IMI CC 378536) iegūtās endo-1,4-beta-ksilanāzes EC 3.2.1.8 un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes EC 3.2.1.6 preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļauja

Pielikumā aprakstīto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “gremošanas veicinātāji”, ir atļauts lietot kā dzīvnieku barības piedevu saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 27. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 21. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 290/2014, ar ko atļauj lietot no Talaromyces versatilis sp. nov. (IMI CC 378536) iegūtu endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparātu kā barības piedevu mājputniem, atšķirtiem sivēniem un nobarojamām cūkām un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1259/2004, (EK) Nr. 943/2005, (EK) Nr. 1206/2005 un (EK) Nr. 322/2009 (atļaujas turētājs Adisseo France S.A.S.) (OV L 87, 22.3.2014., 84. lpp.).

2

Talaromyces versatilis

Adisseo France S.A.S.

(3)  EFSA Journal, 2014; 12(6):3722.

3

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktīvās vienības/kg kompleksās barības ar 12 % mitruma saturu |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji |
| 4a1604i | Adisseo France S.A.S. | Endo-1,3(4)-beta-glikanāze
  EC 3.2.1.6
  Endo-1,4-beta-ksilanāze
  EC 3.2.1.8 | Piedevas sastāvs

  No Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparāts ar šādu minimālo aktivitāti:






  — | cietā veidā: endo-1,3(4)-beta-glikanāze 30 000 VU/g (1) un endo-1,4-beta-ksilanāze 22 000 VU/g, |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

Aktīvās vienības/kg kompleksās barības ar 12 % mitruma saturu

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji

4a1604i

Adisseo France S.A.S.

Endo-1,3(4)-beta-glikanāze

EC 3.2.1.6

Endo-1,4-beta-ksilanāze

EC 3.2.1.8

Piedevas sastāvs

No Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,3(4)-beta-glikanāzes preparāts ar šādu minimālo aktivitāti:

—

cietā veidā: endo-1,3(4)-beta-glikanāze 30 000 VU/g (1) un endo-1,4-beta-ksilanāze 22 000 VU/g,

| — | šķidrā veidā: endo-1,3(4)-beta-glikanāze ar aktivitāti 7 500 VU/ml un endo-1,4-beta-ksilanāze ar aktivitāti 5 500 VU/ml. |
| --- | --- |

—

šķidrā veidā: endo-1,3(4)-beta-glikanāze ar aktivitāti 7 500 VU/ml un endo-1,4-beta-ksilanāze ar aktivitāti 5 500 VU/ml.

Aktīvās vielas raksturojums

No Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze un endo-1,3(4)-beta-glikanāze.

Analītiskā metode
   (2)

Endo-1,3(4)-beta-glikanāzes aktivitātes kvantificēšanai:

| — | viskozimetriskā metode, kas pamatojas uz viskozitātes samazināšanos, ko radījusi endo-1,3(4)-beta-glikanāzes iedarbība uz glikānu saturošu substrātu (miežu betaglikānu) pie pH = 5,5 un 30 °C temperatūrā. |
| --- | --- |

—

viskozimetriskā metode, kas pamatojas uz viskozitātes samazināšanos, ko radījusi endo-1,3(4)-beta-glikanāzes iedarbība uz glikānu saturošu substrātu (miežu betaglikānu) pie pH = 5,5 un 30 °C temperatūrā.

Endo-1,4-beta-ksilanāzes aktivitātes kvantificēšanai:

| — | viskozimetriskā metode, kas pamatojas uz viskozitātes samazināšanos, ko radījusi endo-1,4-beta-ksilanāzes iedarbība uz ksilānu saturošu substrātu (kviešu arabinoksilānu). |
| --- | --- |

—

viskozimetriskā metode, kas pamatojas uz viskozitātes samazināšanos, ko radījusi endo-1,4-beta-ksilanāzes iedarbība uz ksilānu saturošu substrātu (kviešu arabinoksilānu).

Sivēnmātes

—

endo-1,3(4)-beta-glikanāze 1 500 VU

endo-1,4-beta-ksilanāze 1 100 VU

—

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret granulēšanos. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret granulēšanos.

| 2. | Izmantošanai sivēnmātēm sākot no vienas nedēļas pirms atnešanās un beidzot ar visu laktācijas periodu. |
| --- | --- |

2.

Izmantošanai sivēnmātēm sākot no vienas nedēļas pirms atnešanās un beidzot ar visu laktācijas periodu.

| 3. | Drošības apsvērumi: rīkojoties ar piedevu, jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi. |
| --- | --- |

3.

Drošības apsvērumi: rīkojoties ar piedevu, jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi.

2024. gada 17. novembris

---

(1)  1 VU (viskozimetriskā vienība) ir fermenta daudzums, kas hidrolizē substrātu (attiecīgi miežu betaglikānu un kviešu arabinoksilānu), samazinot šķīduma viskozitāti, kā rezultātā relatīvā plūstamība mainās par 1 (bezdimensiālo vienību)/minūtē 30 °C temperatūrā pie pH 5,5.

(2)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm atrodama references laboratorijas tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 28.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/34

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1139/2014

(2014. gada 27. oktobris),

ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011 par apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu attiecībā uz artišokiem, kabačiem, apelsīniem, klementīniem, mandarīniem, sacumām, citroniem, āboliem un bumbieriem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011 (2) ir paredzēta tās XVIII pielikumā uzskaitīto produktu importa uzraudzība. Šī uzraudzība tiek veikta atbilstīgi Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (3) 308.d pantā noteiktajai kārtībai. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011 (2) ir paredzēta tās XVIII pielikumā uzskaitīto produktu importa uzraudzība. Šī uzraudzība tiek veikta atbilstīgi Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (3) 308.d pantā noteiktajai kārtībai.

| (2) | Lai piemērotu 5. panta 4. punktu Līgumā par lauksaimniecību (4), kas noslēgts daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas ietvaros, un pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem par 2011., 2012. un 2013. gadu, no 2014. gada 1. novembra būtu jāgroza apjomi, kas iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu attiecībā uz artišokiem, klementīniem, mandarīniem un sacumām, no 2014. gada 1. decembra – attiecībā uz apelsīniem, bet no 2015. gada 1. janvāra – attiecībā uz kabačiem, citroniem, āboliem un bumbieriem. |
| --- | --- |

(2)

Lai piemērotu 5. panta 4. punktu Līgumā par lauksaimniecību (4), kas noslēgts daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas ietvaros, un pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem par 2011., 2012. un 2013. gadu, no 2014. gada 1. novembra būtu jāgroza apjomi, kas iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu attiecībā uz artišokiem, klementīniem, mandarīniem un sacumām, no 2014. gada 1. decembra – attiecībā uz apelsīniem, bet no 2015. gada 1. janvāra – attiecībā uz kabačiem, citroniem, āboliem un bumbieriem.

| (3) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 543/2011. Skaidrības labad būtu jāaizstāj viss minētās regulas XVIII pielikums. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 543/2011. Skaidrības labad būtu jāaizstāj viss minētās regulas XVIII pielikums.

| (4) | Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(4)

Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 XVIII pielikumā apjomus, kas iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu attiecībā uz artišokiem, kabačiem, apelsīniem, klementīniem, mandarīniem, sacumām, citroniem, āboliem un bumbieriem, aizstāj ar apjomiem, kas norādīti minētā pielikuma atbilstīgajā slejā, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 27. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regula (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 336, 23.12.1994., 22. lpp.

4

---

PIELIKUMS

“XVIII PIELIKUMS

PAPILDU IEVEDMUITAS NODOKĻI – IV SADAĻAS I NODAĻAS 2. IEDAĻA

Neskarot kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, uzskata, ka preču apraksta formulējumam ir vienīgi orientējoša nozīme. Šajā pielikumā papildu nodokļu piemērošanas jomu nosaka pēc tādiem KN kodiem, kādi tie ir šīs regulas pieņemšanas dienā.

| Kārtas numurs | KN kods | Preču apraksts | Piemērošanas laikposms | Apjoms, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomāti | No 1. oktobra līdz 31. maijam | 445 127 |
| 78.0020 | No 1. jūnija līdz 30. septembrim | 27 287 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Gurķi | No 1. maija līdz 31. oktobrim | 12 678 |
| 78.0075 | No 1. novembra līdz 30. aprīlim | 12 677 |
| 78.0085 | 0709 91 00 | Artišoki | No 1. novembra līdz 30. jūnijam | 7 421 |
| 78.0100 | 0709 93 10 | Kabači | No 1. janvāra līdz 31. decembrim | 263 359 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Apelsīni | No 1. decembra līdz 31. maijam | 251 798 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementīni | No 1. novembra līdz februāra beigām | 81 399 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandarīni (arī tanžerīni un sacumas); vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugu hibrīdu augļi | No 1. novembra līdz februāra beigām | 101 160 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Citroni | No 1. jūnija līdz 31. decembrim | 302 950 |
| 78.0160 | No 1. janvāra līdz 31. maijam | 41 410 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Galda vīnogas | No 21. jūlija līdz 20. novembrim | 69 907 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Āboli | No 1. janvāra līdz 31. augustam | 558 203 |
| 78.0180 | No 1. septembra līdz 31. decembrim | 464 902 |
| 78.0220 | 0808 30 90 | Bumbieri | No 1. janvāra līdz 30. aprīlim | 184 269 |
| 78.0235 | No 1. jūlija līdz 31. decembrim | 235 468 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Aprikozes | No 1. jūnija līdz 31. jūlijam | 5 630 |
| 78.0265 | 0809 29 00 | Ķirši, izņemot skābos ķiršus | No 21. maija līdz 10. augustam | 32 371 |
| 78.0270 | 0809 30 | Persiki, arī gludie persiki un nektarīni | No 11. jūnija līdz 30. septembrim | 3 146 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Plūmes | No 11. jūnija līdz 30. septembrim | 16 404” |

Kārtas numurs

KN kods

Preču apraksts

Piemērošanas laikposms

Apjoms, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu (tonnās)

78.0015

0702 00 00

Tomāti

No 1. oktobra līdz 31. maijam

445 127

78.0020

No 1. jūnija līdz 30. septembrim

27 287

78.0065

0707 00 05

Gurķi

No 1. maija līdz 31. oktobrim

12 678

78.0075

No 1. novembra līdz 30. aprīlim

12 677

78.0085

0709 91 00

Artišoki

No 1. novembra līdz 30. jūnijam

7 421

78.0100

0709 93 10

Kabači

No 1. janvāra līdz 31. decembrim

263 359

78.0110

0805 10 20

Apelsīni

No 1. decembra līdz 31. maijam

251 798

78.0120

0805 20 10

Klementīni

No 1. novembra līdz februāra beigām

81 399

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandarīni (arī tanžerīni un sacumas); vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugu hibrīdu augļi

No 1. novembra līdz februāra beigām

101 160

78.0155

0805 50 10

Citroni

No 1. jūnija līdz 31. decembrim

302 950

78.0160

No 1. janvāra līdz 31. maijam

41 410

78.0170

0806 10 10

Galda vīnogas

No 21. jūlija līdz 20. novembrim

69 907

78.0175

0808 10 80

Āboli

No 1. janvāra līdz 31. augustam

558 203

78.0180

No 1. septembra līdz 31. decembrim

464 902

78.0220

0808 30 90

Bumbieri

No 1. janvāra līdz 30. aprīlim

184 269

78.0235

No 1. jūlija līdz 31. decembrim

235 468

78.0250

0809 10 00

Aprikozes

No 1. jūnija līdz 31. jūlijam

5 630

78.0265

0809 29 00

Ķirši, izņemot skābos ķiršus

No 21. maija līdz 10. augustam

32 371

78.0270

0809 30

Persiki, arī gludie persiki un nektarīni

No 11. jūnija līdz 30. septembrim

3 146

78.0280

0809 40 05

Plūmes

No 11. jūnija līdz 30. septembrim

16 404”

---

| 28.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/36

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1140/2014

(2014. gada 27. oktobris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 27. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| MA | 105,2 |
| MK | 84,3 |
| ZZ | 81,6 |
| 0707 00 05 | AL | 59,9 |
| MK | 80,7 |
| TR | 133,3 |
| ZZ | 91,3 |
| 0709 93 10 | MA | 99,6 |
| TR | 108,6 |
| ZZ | 104,1 |
| 0805 50 10 | AR | 78,7 |
| TR | 99,7 |
| UY | 86,1 |
| ZA | 84,3 |
| ZZ | 87,2 |
| 0806 10 10 | BR | 278,9 |
| MD | 39,0 |
| PE | 350,2 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 203,8 |
| 0808 10 80 | BR | 53,3 |
| CL | 86,3 |
| CN | 117,7 |
| MD | 27,7 |
| NZ | 148,8 |
| US | 191,0 |
| ZA | 157,5 |
| ZZ | 111,8 |
| 0808 30 90 | CN | 106,3 |
| TR | 114,2 |
| ZZ | 110,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

55,3

MA

105,2

MK

84,3

ZZ

81,6

0707 00 05

AL

59,9

MK

80,7

TR

133,3

ZZ

91,3

0709 93 10

MA

99,6

TR

108,6

ZZ

104,1

0805 50 10

AR

78,7

TR

99,7

UY

86,1

ZA

84,3

ZZ

87,2

0806 10 10

BR

278,9

MD

39,0

PE

350,2

TR

147,0

ZZ

203,8

0808 10 80

BR

53,3

CL

86,3

CN

117,7

MD

27,7

NZ

148,8

US

191,0

ZA

157,5

ZZ

111,8

0808 30 90

CN

106,3

TR

114,2

ZZ

110,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 28.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 307/38 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 307/38

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 9. oktobris),

ar ko pieņem labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) secinājumus par minerāleļļas un gāzes pārstrādi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7155)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/738/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (1) un jo īpaši tās 13. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 1. punktā paredzēts, ka Komisija organizē informācijas apmaiņu par rūpnieciskajām emisijām starp to un dalībvalstīm, attiecīgajām nozarēm un nevalstiskajām organizācijām, kas veicina vides aizsardzību, lai sekmētu labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) atsauces dokumentu sagatavošanu, kā noteikts minētās direktīvas 3. panta 11. punktā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 1. punktā paredzēts, ka Komisija organizē informācijas apmaiņu par rūpnieciskajām emisijām starp to un dalībvalstīm, attiecīgajām nozarēm un nevalstiskajām organizācijām, kas veicina vides aizsardzību, lai sekmētu labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) atsauces dokumentu sagatavošanu, kā noteikts minētās direktīvas 3. panta 11. punktā.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 2. punktu informācijas apmaiņai ir jābūt saistītai ar iekārtu darbību un tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz emisijām, kas attiecīgā gadījumā izteikta kā īstermiņa vai ilgtermiņa vidējais rādītājs, un saistītajiem atsauces nosacījumiem, izejvielu patēriņu un veidu, ūdens patēriņu, enerģijas izmantošanu un atkritumu radīšanu, un izmantotajiem tehniskajiem paņēmieniem, saistīto monitoringu, iedarbību starp vidēm, ekonomisko un tehnisko pamatotību un to attīstību, un labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem un jauniem tehniskiem paņēmieniem, kas apzināti, ņemot vērā minētās direktīvas 13. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos jautājumus. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 2. punktu informācijas apmaiņai ir jābūt saistītai ar iekārtu darbību un tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz emisijām, kas attiecīgā gadījumā izteikta kā īstermiņa vai ilgtermiņa vidējais rādītājs, un saistītajiem atsauces nosacījumiem, izejvielu patēriņu un veidu, ūdens patēriņu, enerģijas izmantošanu un atkritumu radīšanu, un izmantotajiem tehniskajiem paņēmieniem, saistīto monitoringu, iedarbību starp vidēm, ekonomisko un tehnisko pamatotību un to attīstību, un labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem un jauniem tehniskiem paņēmieniem, kas apzināti, ņemot vērā minētās direktīvas 13. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos jautājumus.

| (3) | “LPTP secinājumi”, kā definēts Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 12. punktā, ir LPTP atsauces dokumentu pamatelements, un tajos ir izklāstīti secinājumi par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem, to apraksts, informācija to piemērotības izvērtēšanai, ar labākajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi, saistītais monitorings, saistītie patēriņa līmeņi un vajadzības gadījumā atbilstīgi teritorijas sanācijas pasākumi. |
| --- | --- |

(3)

“LPTP secinājumi”, kā definēts Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 12. punktā, ir LPTP atsauces dokumentu pamatelements, un tajos ir izklāstīti secinājumi par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem, to apraksts, informācija to piemērotības izvērtēšanai, ar labākajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi, saistītais monitorings, saistītie patēriņa līmeņi un vajadzības gadījumā atbilstīgi teritorijas sanācijas pasākumi.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 14. panta 3. punktu LPTP secinājumi jāizmanto kā atsauce, nosakot atļaujas nosacījumus iekārtām, kas ietvertas minētās direktīvas II nodaļā. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 14. panta 3. punktu LPTP secinājumi jāizmanto kā atsauce, nosakot atļaujas nosacījumus iekārtām, kas ietvertas minētās direktīvas II nodaļā.

| (5) | Direktīvas 2010/75/ES 15. panta 3. punkts paredz, ka kompetentajai iestādei jānosaka emisiju robežvērtības, ar kurām nodrošina, ka parastos ekspluatācijas apstākļos emisijas nepārsniedz emisiju līmeni, kas saistīts ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem, kā noteikts lēmumos par LPTP secinājumiem, kas minēti Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvas 2010/75/ES 15. panta 3. punkts paredz, ka kompetentajai iestādei jānosaka emisiju robežvērtības, ar kurām nodrošina, ka parastos ekspluatācijas apstākļos emisijas nepārsniedz emisiju līmeni, kas saistīts ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem, kā noteikts lēmumos par LPTP secinājumiem, kas minēti Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 5. punktā.

| (6) | Direktīvas 2010/75/ES 15. panta 4. punktā ir paredzētas atkāpes no 15. panta 3. punktā noteiktās prasības tikai tad, ja ģeogrāfiskās atrašanās vietas, vietējo vides apstākļu vai attiecīgo iekārtu tehniskā raksturojuma dēļ ar emisiju līmeņu, kas saistīti ar LPTP, sasniegšanu saistītās izmaksas nesamērīgi pārsniedz labvēlīgo ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(6)

Direktīvas 2010/75/ES 15. panta 4. punktā ir paredzētas atkāpes no 15. panta 3. punktā noteiktās prasības tikai tad, ja ģeogrāfiskās atrašanās vietas, vietējo vides apstākļu vai attiecīgo iekārtu tehniskā raksturojuma dēļ ar emisiju līmeņu, kas saistīti ar LPTP, sasniegšanu saistītās izmaksas nesamērīgi pārsniedz labvēlīgo ietekmi uz vidi.

| (7) | Direktīvas 2010/75/ES 16. panta 1. punktā paredzēts, ka monitoringa prasībām atļaujā, kas minēta minētās direktīvas 14. panta 1. punkta c) apakšpunktā, ir jāpamatojas uz secinājumiem par monitoringu, kā aprakstīts LPTP secinājumos. |
| --- | --- |

(7)

Direktīvas 2010/75/ES 16. panta 1. punktā paredzēts, ka monitoringa prasībām atļaujā, kas minēta minētās direktīvas 14. panta 1. punkta c) apakšpunktā, ir jāpamatojas uz secinājumiem par monitoringu, kā aprakstīts LPTP secinājumos.

| (8) | Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 21. panta 3. punktu četru gadu laikā pēc lēmumu par LPTP secinājumiem publicēšanas kompetentajai iestādei ir jāpārskata un, ja nepieciešams, jāatjaunina visi atļaujas nosacījumi un jānodrošina iekārtas atbilstība šādas atļaujas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 21. panta 3. punktu četru gadu laikā pēc lēmumu par LPTP secinājumiem publicēšanas kompetentajai iestādei ir jāpārskata un, ja nepieciešams, jāatjaunina visi atļaujas nosacījumi un jānodrošina iekārtas atbilstība šādas atļaujas nosacījumiem.

| (9) | Ar Komisijas 2011. gada 16. maija Lēmumu, ar ko izveido forumu informācijas apmaiņai saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (2) 13. pantu, ir izveidots forums, kura dalībnieki ir dalībvalstu, attiecīgo nozaru un vides aizsardzību veicinošo nevalstisko organizāciju pārstāvji. |
| --- | --- |

(9)

Ar Komisijas 2011. gada 16. maija Lēmumu, ar ko izveido forumu informācijas apmaiņai saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (2) 13. pantu, ir izveidots forums, kura dalībnieki ir dalībvalstu, attiecīgo nozaru un vides aizsardzību veicinošo nevalstisko organizāciju pārstāvji.

| (10) | Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 4. punktu 2013. gada 20. septembrī Komisija saņēma ar 2011. gada 16. maija Lēmumu izveidotā foruma atzinumu par LPTP atsauces dokumenta ierosināto saturu attiecībā uz minerāleļļu un gāzes pārstrādi un darīja to publiski pieejamu. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 4. punktu 2013. gada 20. septembrī Komisija saņēma ar 2011. gada 16. maija Lēmumu izveidotā foruma atzinumu par LPTP atsauces dokumenta ierosināto saturu attiecībā uz minerāleļļu un gāzes pārstrādi un darīja to publiski pieejamu.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Tiek pieņemti LPTP secinājumi par minerāleļļu un gāzes pārstrādi, kas izklāstīti šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 9. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.

1

(2)  OV C 146, 17.5.2011., 3. lpp.

2

---

PIELIKUMS

LPTP SECINĀJUMI PAR MINERĀLEĻĻU UN GĀZES PĀRSTRĀDI

| DARBĪBAS JOMA | 41 |
| --- | --- |

| VISPĀRĪGI APSVĒRUMI | 43 |
| --- | --- |

| Vidējošanas periodi un standartapstākļi emisijām gaisā | 43 |
| --- | --- |

| Emisiju koncentrācijas pārveidošana skābekļa references saturā | 44 |
| --- | --- |

| Vidējošanas periodi un standartapstākļi emisijām ūdenī | 44 |
| --- | --- |

| DEFINĪCIJAS | 44 |
| --- | --- |

| 1.1. | Vispārīgi LPTP secinājumi par minerāleļļu un gāzes pārstrādi | 46 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Vides vadības sistēmas | 46 |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Energoefektivitāte | 47 |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Rīkošanās ar cietajiem materiāliem un to uzglabāšana | 48 |
| --- | --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Emisiju gaisā un galveno procesa parametru monitorings | 48 |
| --- | --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Dūmgāzu attīrīšanas sistēmas | 49 |
| --- | --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Emisiju ūdenī monitorings | 50 |
| --- | --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | Emisijas ūdenī | 50 |
| --- | --- | --- |

1.1.7.

| 1.1.8. | Atkritumu rašanās un apsaimniekošana | 52 |
| --- | --- | --- |

1.1.8.

| 1.1.9. | Troksnis | 53 |
| --- | --- | --- |

1.1.9.

| 1.1.10. | LPTP secinājumi par integrētu rūpnīcas vadību | 53 |
| --- | --- | --- |

1.1.10.

| 1.2. | LPTP secinājumi par alkilēšanas procesu | 54 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Alkilēšana ar fluorūdeņražskābi | 54 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Alkilēšana ar sērskābi | 54 |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

| 1.3. | LPTP secinājumi par pamateļļas ražošanas procesiem | 54 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | LPTP secinājumi par bitumena ražošanas procesu | 55 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | LPTP secinājumi par plūstoša slāņa katalītiskā krekinga procesu | 55 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | LPTP secinājumi par katalītiskā riforminga procesu | 59 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 1.7. | LPTP secinājumi par koksēšanas procesiem | 60 |
| --- | --- | --- |

1.7.

| 1.8. | LPTP secinājumi par atsāļošanas procesu | 62 |
| --- | --- | --- |

1.8.

| 1.9. | LPTP secinājumi par sadedzināšanas blokiem | 62 |
| --- | --- | --- |

1.9.

| 1.10. | LPTP secinājumi par ēterificēšanas procesu | 68 |
| --- | --- | --- |

1.10.

| 1.11. | LPTP secinājumi par izomerizācijas procesu | 69 |
| --- | --- | --- |

1.11.

| 1.12. | LPTP secinājumi par dabasgāzes pārstrādi | 69 |
| --- | --- | --- |

1.12.

| 1.13. | LPTP secinājumi par destilācijas procesu | 69 |
| --- | --- | --- |

1.13.

| 1.14. | LPTP secinājumi par produktu apstrādes procesu | 69 |
| --- | --- | --- |

1.14.

| 1.15. | LPTP secinājumi par glabāšanu un rīkošanos | 70 |
| --- | --- | --- |

1.15.

| 1.16. | LPTP secinājumi par viskozitātes samazināšanu un citiem termiskiem procesiem | 71 |
| --- | --- | --- |

1.16.

| 1.17. | LPTP secinājumi par dūmgāzu atsērošanu | 72 |
| --- | --- | --- |

1.17.

| 1.18. | LPTP secinājumi par lāpām | 72 |
| --- | --- | --- |

1.18.

| 1.19. | LPTP secinājumi par integrētu emisiju pārvaldību | 73 |
| --- | --- | --- |

1.19.

| GLOSĀRIJS | 75 |
| --- | --- |

| 1.20. | Emisijas gaisā – novēršanas un kontroles paņēmienu apraksts | 75 |
| --- | --- | --- |

1.20.

| 1.20.1. | Putekļi | 75 |
| --- | --- | --- |

1.20.1.

| 1.20.2. | Slāpekļa oksīdi (NOX) | 76 |
| --- | --- | --- |

1.20.2.

| 1.20.3. | Sēra oksīdi (SOX) | 77 |
| --- | --- | --- |

1.20.3.

| 1.20.4. | Kombinētie paņēmieni (SOx, NOx un putekļi) | 79 |
| --- | --- | --- |

1.20.4.

| 1.20.5. | Oglekļa monoksīds (CO) | 79 |
| --- | --- | --- |

1.20.5.

| 1.20.6. | Gaistoši organiskie savienojumi (GOS) | 79 |
| --- | --- | --- |

1.20.6.

| 1.20.7. | Citi paņēmieni | 81 |
| --- | --- | --- |

1.20.7.

| 1.21. | Emisijas ūdenī – novēršanas un kontroles paņēmienu apraksts | 82 |
| --- | --- | --- |

1.21.

| 1.21.1. | Notekūdeņu priekšattīrīšana | 82 |
| --- | --- | --- |

1.21.1.

| 1.21.2. | Notekūdeņu attīrīšana | 82 |
| --- | --- | --- |

1.21.2.

DARBĪBAS JOMA

Šie LPTP secinājumi attiecas uz vairākām Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 1.2. punktā minētajām rūpnieciskajām darbībām, proti: “1.2. Enerģētikas nozares: Minerāleļļas un gāzes pārstrāde”.

Konkrētāk, šie LPTP secinājumi aptver šādus procesus un darbības:

| Darbība | Apakšdarbības vai darbībā iekļautie procesi |
| --- | --- |
| Alkilēšana | Visi alkilēšanas procesi: hlorūdeņražskābe (HF), sērskābe (H2SO4) un cietās skābes |
| Pamateļļas ražošana | Deasfaltizācija, aromātisko savienojumu ekstrakcija, deparafinizācija un ziežeļļu tīrošā hidrēšana |
| Bitumena ražošana | Visi paņēmieni, sākot ar glabāšanu un beidzot ar galaprodukta piedevām |
| Katalītiskais krekings | Visi katalītiskā krekinga veidi, piem., plūstoša slāņa katalītiskais krekings |
| Katalītiskais riformings | Nepārtraukts, ciklisks un semireģeneratīvs katalītiskais riformings |
| Koksēšana | Palēnināta koksēšana un plūstoša slāņa koksēšana. Koksa kalcinēšana |
| Dzesēšana | Rūpnīcās izmantotie dzesēšanas paņēmieni |
| Atsāļošana | Jēlnaftas atsāļošana |
| Sadedzināšanas bloki enerģijas ražošanai | Sadedzināšanas bloki, kuros sadedzina naftas pārstrādes kurināmo, izņemot blokus, kuros izmanto tikai konvencionālo vai komerciālo kurināmo |
| Ēterificēšana | Tādu ķimikāliju ražošana (piem., spirti un ēteri, kā MTBE, ETBE un TAME), ko izmanto par motoru degvielu piedevām |
| Gāzu separācija | Jēlnaftas vieglo frakciju, piem., naftas pārstrādes deggāzes (NPD), sašķidrinātas naftas gāzes (SNG) separācija |
| Ūdeņradi patērējoši procesi | Hidrokrekings, hidrorafinēšana, hidroattīrīšana, hidrokonversija, hidropārstrāde un hidrogenēšana |
| Ūdeņraža ražošana | Daļēja oksidācija, tvaika riformings, riformings, izmantojot ar gāzi sildītu katalizatoru, ūdeņraža attīrīšana |
| Izomerizācija | Ogļūdeņraža savienojumu C4, C5 un C6 izomerizācija |
| Dabasgāzes rūpnīcas | Dabasgāzes (DG) pārstrāde, t. sk. dabasgāzes sašķidrināšana |
| Polimerizācija | Polimerizācija, dimerizācija un kondensācija |
| Primārā destilācija | Destilācija atmosfērā un vakuumā |
| Produktu apstrāde | Atsērošana un galaproduktu apstrāde |
| Pārstrādes materiālu uzglabāšana un pārvietošana | Pārstrādes materiālu glabāšana, sajaukšana, iekraušana un izkraušana |
| Viskozitātes samazināšana un cita veida termiskā konversija | Termiskā apstrāde, piem., viskozitātes samazināšana vai termiskais gāzeļļas process |
| Dūmgāzu attīrīšana | Paņēmieni, ar kuriem samazina vai apkaro emisijas gaisā |
| Notekūdeņu attīrīšana | Paņēmieni, ar kuriem attīra notekūdeņus pirms to nonākšanas apkārtējā vidē |
| Atkritumu apsaimniekošana | Paņēmieni, ar kuriem novērš vai samazina atkritumu rašanos |

Darbība

Apakšdarbības vai darbībā iekļautie procesi

Alkilēšana

Visi alkilēšanas procesi: hlorūdeņražskābe (HF), sērskābe (H2SO4) un cietās skābes

Pamateļļas ražošana

Deasfaltizācija, aromātisko savienojumu ekstrakcija, deparafinizācija un ziežeļļu tīrošā hidrēšana

Bitumena ražošana

Visi paņēmieni, sākot ar glabāšanu un beidzot ar galaprodukta piedevām

Katalītiskais krekings

Visi katalītiskā krekinga veidi, piem., plūstoša slāņa katalītiskais krekings

Katalītiskais riformings

Nepārtraukts, ciklisks un semireģeneratīvs katalītiskais riformings

Koksēšana

Palēnināta koksēšana un plūstoša slāņa koksēšana. Koksa kalcinēšana

Dzesēšana

Rūpnīcās izmantotie dzesēšanas paņēmieni

Atsāļošana

Jēlnaftas atsāļošana

Sadedzināšanas bloki enerģijas ražošanai

Sadedzināšanas bloki, kuros sadedzina naftas pārstrādes kurināmo, izņemot blokus, kuros izmanto tikai konvencionālo vai komerciālo kurināmo

Ēterificēšana

Tādu ķimikāliju ražošana (piem., spirti un ēteri, kā MTBE, ETBE un TAME), ko izmanto par motoru degvielu piedevām

Gāzu separācija

Jēlnaftas vieglo frakciju, piem., naftas pārstrādes deggāzes (NPD), sašķidrinātas naftas gāzes (SNG) separācija

Ūdeņradi patērējoši procesi

Hidrokrekings, hidrorafinēšana, hidroattīrīšana, hidrokonversija, hidropārstrāde un hidrogenēšana

Ūdeņraža ražošana

Daļēja oksidācija, tvaika riformings, riformings, izmantojot ar gāzi sildītu katalizatoru, ūdeņraža attīrīšana

Izomerizācija

Ogļūdeņraža savienojumu C4, C5 un C6 izomerizācija

Dabasgāzes rūpnīcas

Dabasgāzes (DG) pārstrāde, t. sk. dabasgāzes sašķidrināšana

Polimerizācija

Polimerizācija, dimerizācija un kondensācija

Primārā destilācija

Destilācija atmosfērā un vakuumā

Produktu apstrāde

Atsērošana un galaproduktu apstrāde

Pārstrādes materiālu uzglabāšana un pārvietošana

Pārstrādes materiālu glabāšana, sajaukšana, iekraušana un izkraušana

Viskozitātes samazināšana un cita veida termiskā konversija

Termiskā apstrāde, piem., viskozitātes samazināšana vai termiskais gāzeļļas process

Dūmgāzu attīrīšana

Paņēmieni, ar kuriem samazina vai apkaro emisijas gaisā

Notekūdeņu attīrīšana

Paņēmieni, ar kuriem attīra notekūdeņus pirms to nonākšanas apkārtējā vidē

Atkritumu apsaimniekošana

Paņēmieni, ar kuriem novērš vai samazina atkritumu rašanos

Šie LPTP secinājumi neattiecas uz šādām darbībām:

| — | jēlnaftas un dabasgāzes izpēte un ieguve, |
| --- | --- |

—

jēlnaftas un dabasgāzes izpēte un ieguve,

| — | jēlnaftas un dabasgāzes transportēšana, |
| --- | --- |

—

jēlnaftas un dabasgāzes transportēšana,

| — | produktu tirgvedība un izplatīšana. |
| --- | --- |

—

produktu tirgvedība un izplatīšana.

Citi atsauces dokumenti, kuri var skart šajos LPTP secinājumos aplūkotās darbības:

| Atsauces dokuments | Priekšmets |
| --- | --- |
| LPTP atsauces dokuments par kopējām notekūdeņu un dūmgāzu attīrīšanas vadības sistēmām ķīmijas sektorā (CWW) | Notekūdeņu apsaimniekošana un attīrīšanas paņēmieni |
| Rūpnieciskās dzesēšanas sistēmas (ICS) | Dzesēšanas procesi |
| Ekonomika un mijiedarbība ar vides faktoriem (ECM) | Tehnisko paņēmienu ekonomiskā ietekme un mijiedarbība ar vides faktoriem |
| Emisijas no uzglabāšanas vietām (EFS) | Pārstrādes materiālu glabāšana, sajaukšana, iekraušana un izkraušana |
| Energoefektivitāte (ENE) | Energoefektivitāte un integrēta rūpnīcas vadība |
| Lielas sadedzināšanas iekārtas (LCP) | Konvencionālā un komerciālā kurināmā sadedzināšana |
| Neorganisko pamatvielu – amonjaka, skābju un mēslojuma – rūpniecība (LVIC-AAF) | Tvaika riformings un ūdeņraža attīrīšana |
| Organisko ķīmisko pamatvielu ražošana (LVOC) | Ēterificēšanas process (MTBE, ETBE un TAME ražošana) |
| Atkritumu sadedzināšana (WI) | Atkritumu sadedzināšana |
| Atkritumu apstrāde (WT) | Atkritumu apstrāde |
| Vispārīgie monitoringa principi (MON) | Emisiju gaisā un ūdenī monitorings |

Atsauces dokuments

Priekšmets

LPTP atsauces dokuments par kopējām notekūdeņu un dūmgāzu attīrīšanas vadības sistēmām ķīmijas sektorā (CWW)

Notekūdeņu apsaimniekošana un attīrīšanas paņēmieni

Rūpnieciskās dzesēšanas sistēmas (ICS)

Dzesēšanas procesi

Ekonomika un mijiedarbība ar vides faktoriem (ECM)

Tehnisko paņēmienu ekonomiskā ietekme un mijiedarbība ar vides faktoriem

Emisijas no uzglabāšanas vietām (EFS)

Pārstrādes materiālu glabāšana, sajaukšana, iekraušana un izkraušana

Energoefektivitāte (ENE)

Energoefektivitāte un integrēta rūpnīcas vadība

Lielas sadedzināšanas iekārtas (LCP)

Konvencionālā un komerciālā kurināmā sadedzināšana

Neorganisko pamatvielu – amonjaka, skābju un mēslojuma – rūpniecība (LVIC-AAF)

Tvaika riformings un ūdeņraža attīrīšana

Organisko ķīmisko pamatvielu ražošana (LVOC)

Ēterificēšanas process (MTBE, ETBE un TAME ražošana)

Atkritumu sadedzināšana (WI)

Atkritumu sadedzināšana

Atkritumu apstrāde (WT)

Atkritumu apstrāde

Vispārīgie monitoringa principi (MON)

Emisiju gaisā un ūdenī monitorings

VISPĀRĪGI APSVĒRUMI

Šajos LPTP secinājumos uzskaitītie un aprakstītie tehniskie paņēmieni nav ne obligāti, ne pilnīgi. Drīkst izmantot citus tehniskos paņēmienus, kas nodrošina vismaz līdzvērtīgu vides aizsardzības līmeni.

Ja vien nav norādīts citādi, LPTP secinājumi ir vispārizmantojami.

Vidējošanas periodi un standartapstākļi emisijām gaisā

Ja vien nav noteikts citādi, šajos LPTP secinājumos dotie ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP-SEL) attiecībā uz emisijām gaisā ir norādīti kā koncentrācijas, ko izsaka kā emitētās vielas masu dūmgāzes tilpuma vienībā šādos standartapstākļos: sausa gāze, temperatūra 273,15 K, spiediens 101,3 kPa.

| Nepārtraukti mērījumi | LPTP-SEL attiecas uz mēneša vidējām vērtībām, kas ir visu viena mēneša laikā izmērīto derīgo vidējo stundas rādītāju vidējā vērtība. |
| --- | --- |
| Periodiski mērījumi | LPTP-SEL ir trīs punktparaugu vidējā vērtība, no kuriem katrs ņemts vismaz 30 minūtes. |

Nepārtraukti mērījumi

LPTP-SEL attiecas uz mēneša vidējām vērtībām, kas ir visu viena mēneša laikā izmērīto derīgo vidējo stundas rādītāju vidējā vērtība.

Periodiski mērījumi

LPTP-SEL ir trīs punktparaugu vidējā vērtība, no kuriem katrs ņemts vismaz 30 minūtes.

Attiecībā uz sadedzināšanas blokiem, katalītiskā krekinga procesiem un dūmgāzu sēra reģenerācijas blokiem skābekļa standartapstākļus sk. 1.tabulu.

1. tabula

LPTP-SEL standartapstākļi emisijām gaisā

| Darbības | Vienība | Standartapstākļi – skābeklis |
| --- | --- | --- |
| Sadedzināšanas bloks, kurā izmanto šķidro vai gāzveida kurināmo, izņemot gāzturbīnas un gāzdzinējus | mg/Nm3 | Skābekļa tilpumkoncentrācija – 3 % |
| Sadedzināšanas bloks, kurā izmanto cieto kurināmo | mg/Nm3 | Skābekļa tilpumkoncentrācija – 6 % |
| Gāzturbīnas (ieskaitot kombinētā cikla gāzturbīnas – KCGT) un gāzdzinēji | mg/Nm3 | Skābekļa tilpumkoncentrācija – 15 % |
| Katalītiskā krekinga process (reģenerators) | mg/Nm3 | Skābekļa tilpumkoncentrācija – 3 % |
| Dūmgāzu sēra reģenerācijas bloks (1) | mg/Nm3 | Skābekļa tilpumkoncentrācija – 3 % |

Darbības

Vienība

Standartapstākļi – skābeklis

Sadedzināšanas bloks, kurā izmanto šķidro vai gāzveida kurināmo, izņemot gāzturbīnas un gāzdzinējus

mg/Nm3

Skābekļa tilpumkoncentrācija – 3 %

Sadedzināšanas bloks, kurā izmanto cieto kurināmo

mg/Nm3

Skābekļa tilpumkoncentrācija – 6 %

Gāzturbīnas (ieskaitot kombinētā cikla gāzturbīnas – KCGT) un gāzdzinēji

mg/Nm3

Skābekļa tilpumkoncentrācija – 15 %

Katalītiskā krekinga process (reģenerators)

mg/Nm3

Skābekļa tilpumkoncentrācija – 3 %

Dūmgāzu sēra reģenerācijas bloks (1)

mg/Nm3

Skābekļa tilpumkoncentrācija – 3 %

Emisiju koncentrācijas pārveidošana skābekļa references saturā

Formula emisiju koncentrācijas aprēķināšanai atbilstoši skābekļa references saturam (sk. 1. tabulu) ir šāda:

Formula

kur:

| ER (mg/Nm3) | : | emisiju koncentrācija, kas attiecināma uz skābekļa references saturu OR; |
| --- | --- | --- |
| OR (vol %) | : | skābekļa references saturs; |
| EM (mg/Nm3) | : | emisiju koncentrācija, kas attiecināma uz izmērīto skābekļa saturu OM; |
| OM (vol %) | : | izmērītais skābekļa saturs. |

ER (mg/Nm3)

:

emisiju koncentrācija, kas attiecināma uz skābekļa references saturu OR;

OR (vol %)

:

skābekļa references saturs;

EM (mg/Nm3)

:

emisiju koncentrācija, kas attiecināma uz izmērīto skābekļa saturu OM;

OM (vol %)

:

izmērītais skābekļa saturs.

Vidējošanas periodi un standartapstākļi emisijām ūdenī

Ja vien nav noteikts citādi, šajos LPTP secinājumos dotie ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP-SEL) attiecībā uz emisijām ūdenī ir norādīti kā koncentrācijas vērtības (emitēto vielu masa ūdens tilpuma vienībā), ko izsaka kā mg/l.

Ja nav norādīts citādi, ar LPTP-SEL saistītos vidējošanas periodus definē šādi:

| Dienas vidējais rādītājs | Vidējais rādītājs no plūsmai proporcionāli 24 stundu laikā ņemta apvienotā parauga vai, ar nosacījumu, ka ir pierādīta pietiekama plūsmas stabilitāte, no laikam proporcionāli ņemta parauga. |
| --- | --- |
| Gada/mēneša vidējais rādītājs | Vidējais rādītājs no visiem gada/mēneša laikā iegūtajiem dienas vidējiem rādītājiem, kas svērts atkarībā no dienas plūsmām. |

Dienas vidējais rādītājs

Vidējais rādītājs no plūsmai proporcionāli 24 stundu laikā ņemta apvienotā parauga vai, ar nosacījumu, ka ir pierādīta pietiekama plūsmas stabilitāte, no laikam proporcionāli ņemta parauga.

Gada/mēneša vidējais rādītājs

Vidējais rādītājs no visiem gada/mēneša laikā iegūtajiem dienas vidējiem rādītājiem, kas svērts atkarībā no dienas plūsmām.

DEFINĪCIJAS

Šajos LPTP secinājumos izmanto šādas definīcijas:

| Termins | Definīcija |
| --- | --- |
| Bloks | Iekārtas segments/daļa, kurā notiek konkrētā tehnoloģiskā operācija. |
| Jauns bloks | Bloks, kura ekspluatācijai objektā, kur atrodas iekārta, pirmā atļauja izsniegta pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai bloks, kas, saglabājot iekārtas esošos pamatus, pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas tiek pilnībā nomainīts. |
| Esošs bloks | Bloks, kas nav jauns bloks. |
| Procesa atgāze | Savāktā, procesa laikā radusies gāze, kas ir jāattīra, piem., skābās gāzes atdalīšanas blokā un sēra reģenerācijas blokā (SRB). |
| Dūmgāze | Izplūdes gāze, kas no bloka izplūst pēc oksidācijas, parasti sadedzināšanas (piem., reģenerators, Klausa bloks). |
| Pēcgāze | SRB izplūdes gāzes triviālais nosaukums (parasti Klausa process). |
| GOS | Gaistošie organiskie savienojumi, kā definēts Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 45. punktā. |
| NMGOS | Gaistošie organiskie savienojumi, izņemot metānu. |
| Difūzās GOS emisijas | Nevirzītas GOS emisijas, kas netiek emitētas specifiskos emisijas punktos, piem., dūmeņos. Tās var rasties no difūziem avotiem (piem., cisternām) vai punktveida avotiem (piem., cauruļvadu atlokiem). |
| NOX, ko izsaka kā NO2 | Slāpekļa oksīda (NO) un slāpekļa dioksīda (NO2) summa, ko izsaka kā NO2. |
| SOX, ko izsaka kā SO2 | Sēra dioksīda (SO2) un sēra trioksīda (SO3) summa, ko izsaka kā SO2. |
| H2S | Sērūdeņradis. Neietver karbonilsulfīdu un merkaptānu. |
| Hlorūdeņradis, kas izteikts kā HCl | Visi gāzveida hlorīdi, kas izteikti kā HCl. |
| Fluorūdeņradis, kas izteikts kā HF | Visi gāzveida fluorīdi, kas izteikti kā HF. |
| PKK bloks | Plūstoša slāņa katalītiskais krekings: smago ogļūdeņražu konversijas process, kura laikā notiek lielo ogļūdeņražu molekulu sašķelšana mazākās siltuma un katalizatora klātbūtnē. |
| SRB | Sēra reģenerācijas bloks. Sk. definīciju 1.20.3. punktā. |
| Naftas pārstrādes kurināmais | Ciets, šķidrs vai gāzveida degmateriāls, kas radies jēlnaftas destilācijas un konversijas procesos,
  piem., naftas pārstrādes deggāze (NPD), sintēzes gāze, pārstrādes rūpnīcas eļļas, naftas kokss. |
| NPG | Naftas pārstrādes deggāze: destilācijas vai konversijas bloku atgāzes, ko izmanto par kurināmo. |
| Sadedzināšanas bloks | Bloks, kurā sadedzina vai nu naftas pārstrādes kurināmo vienu pašu, vai kopā ar citiem kurināmajiem enerģijas ražošanai pārstrādes rūpnīcā, piem., katli (izņemot CO katlus), krāsnis un gāzturbīnas. |
| Nepārtraukti mērījumi | Mērījumi ar objektā pastāvīgi uzstādītu automātisku mērīšanas sistēmu (AMS) vai nepārtrauktu emisiju monitoringa sistēmu (NEMS). |
| Periodiski mērījumi | Mērāmā lieluma noteikšana norādītos laika intervālos ar manuālām vai automātiskām references metodēm. |
| Emisiju gaisā netiešais monitorings | Aplēse par piesārņotāja emisiju koncentrāciju dūmgāzēs, ko iegūst ar surogātparametru (piem., O2 saturs, sēra vai slāpekļa saturs izejvielās/kurināmajā) mērījumiem, aprēķiniem un periodiskiem mērījumiem dūmenī. Netiešais monitorings ir, piem., emisiju attiecību izmantošana, pamatojoties uz S saturu kurināmajā. Cits netiešā monitoringa piemērs ir PEMS izmantošana. |
| Prognostiskā emisiju monitoringa sistēma (PEMS) | Sistēma, ar kuras palīdzību nosaka piesārņotāja emisiju koncentrāciju, pamatojoties uz sakarībām starp vairākiem parasti pastāvīgi monitorētiem procesa parametriem (piem., deggāzes patēriņš, gaisa/kurināmā attiecība) un datiem par emisijas avota kurināmā vai izejvielu kvalitāti (piem., sēra saturs). |
| Gaistošie šķidrie ogļūdeņražu savienojumi | Naftas derivāti, kuru tvaika spiediens pēc Reida (TSR) pārsniedz 4 kPa, piem., ligroīns vai aromātiskie savienojumi. |
| Reģenerācijas intensitāte | NMGOS procentuālais apjoms, kas reģenerēti no tvaika reģenerācijas blokā (TRB) nonākušajām plūsmām. |

Termins

Definīcija

Bloks

Iekārtas segments/daļa, kurā notiek konkrētā tehnoloģiskā operācija.

Jauns bloks

Bloks, kura ekspluatācijai objektā, kur atrodas iekārta, pirmā atļauja izsniegta pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai bloks, kas, saglabājot iekārtas esošos pamatus, pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas tiek pilnībā nomainīts.

Esošs bloks

Bloks, kas nav jauns bloks.

Procesa atgāze

Savāktā, procesa laikā radusies gāze, kas ir jāattīra, piem., skābās gāzes atdalīšanas blokā un sēra reģenerācijas blokā (SRB).

Dūmgāze

Izplūdes gāze, kas no bloka izplūst pēc oksidācijas, parasti sadedzināšanas (piem., reģenerators, Klausa bloks).

Pēcgāze

SRB izplūdes gāzes triviālais nosaukums (parasti Klausa process).

GOS

Gaistošie organiskie savienojumi, kā definēts Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 45. punktā.

NMGOS

Gaistošie organiskie savienojumi, izņemot metānu.

Difūzās GOS emisijas

Nevirzītas GOS emisijas, kas netiek emitētas specifiskos emisijas punktos, piem., dūmeņos. Tās var rasties no difūziem avotiem (piem., cisternām) vai punktveida avotiem (piem., cauruļvadu atlokiem).

NOX, ko izsaka kā NO2

Slāpekļa oksīda (NO) un slāpekļa dioksīda (NO2) summa, ko izsaka kā NO2.

SOX, ko izsaka kā SO2

Sēra dioksīda (SO2) un sēra trioksīda (SO3) summa, ko izsaka kā SO2.

H2S

Sērūdeņradis. Neietver karbonilsulfīdu un merkaptānu.

Hlorūdeņradis, kas izteikts kā HCl

Visi gāzveida hlorīdi, kas izteikti kā HCl.

Fluorūdeņradis, kas izteikts kā HF

Visi gāzveida fluorīdi, kas izteikti kā HF.

PKK bloks

Plūstoša slāņa katalītiskais krekings: smago ogļūdeņražu konversijas process, kura laikā notiek lielo ogļūdeņražu molekulu sašķelšana mazākās siltuma un katalizatora klātbūtnē.

SRB

Sēra reģenerācijas bloks. Sk. definīciju 1.20.3. punktā.

Naftas pārstrādes kurināmais

Ciets, šķidrs vai gāzveida degmateriāls, kas radies jēlnaftas destilācijas un konversijas procesos,

piem., naftas pārstrādes deggāze (NPD), sintēzes gāze, pārstrādes rūpnīcas eļļas, naftas kokss.

NPG

Naftas pārstrādes deggāze: destilācijas vai konversijas bloku atgāzes, ko izmanto par kurināmo.

Sadedzināšanas bloks

Bloks, kurā sadedzina vai nu naftas pārstrādes kurināmo vienu pašu, vai kopā ar citiem kurināmajiem enerģijas ražošanai pārstrādes rūpnīcā, piem., katli (izņemot CO katlus), krāsnis un gāzturbīnas.

Nepārtraukti mērījumi

Mērījumi ar objektā pastāvīgi uzstādītu automātisku mērīšanas sistēmu (AMS) vai nepārtrauktu emisiju monitoringa sistēmu (NEMS).

Periodiski mērījumi

Mērāmā lieluma noteikšana norādītos laika intervālos ar manuālām vai automātiskām references metodēm.

Emisiju gaisā netiešais monitorings

Aplēse par piesārņotāja emisiju koncentrāciju dūmgāzēs, ko iegūst ar surogātparametru (piem., O2 saturs, sēra vai slāpekļa saturs izejvielās/kurināmajā) mērījumiem, aprēķiniem un periodiskiem mērījumiem dūmenī. Netiešais monitorings ir, piem., emisiju attiecību izmantošana, pamatojoties uz S saturu kurināmajā. Cits netiešā monitoringa piemērs ir PEMS izmantošana.

Prognostiskā emisiju monitoringa sistēma (PEMS)

Sistēma, ar kuras palīdzību nosaka piesārņotāja emisiju koncentrāciju, pamatojoties uz sakarībām starp vairākiem parasti pastāvīgi monitorētiem procesa parametriem (piem., deggāzes patēriņš, gaisa/kurināmā attiecība) un datiem par emisijas avota kurināmā vai izejvielu kvalitāti (piem., sēra saturs).

Gaistošie šķidrie ogļūdeņražu savienojumi

Naftas derivāti, kuru tvaika spiediens pēc Reida (TSR) pārsniedz 4 kPa, piem., ligroīns vai aromātiskie savienojumi.

Reģenerācijas intensitāte

NMGOS procentuālais apjoms, kas reģenerēti no tvaika reģenerācijas blokā (TRB) nonākušajām plūsmām.

1.1.   Vispārīgi LPTP secinājumi par minerāleļļu un gāzes pārstrādi

Papildus vispārīgajiem šajā nodaļā izklāstītajiem LPTP piemēro arī 1.2. līdz 1.19. punktā iekļautos LPTP attiecībā uz konkrētiem procesiem.

1.1.1.   Vides vadības sistēmas

| LPTP 1. | Lai uzlabotu minerāleļļas un gāzes pārstrādes rūpnīcu vispārējos ekoloģiskos rādītājus, LPTP ir ieviest un konsekventi īstenot vides vadības sistēmu (VVS), kam piemīt visas šīs iezīmes:






  i) | vadības, tostarp augstākā līmeņa vadītāju, atbalsts; |
| --- | --- | --- |

LPTP 1.

Lai uzlabotu minerāleļļas un gāzes pārstrādes rūpnīcu vispārējos ekoloģiskos rādītājus, LPTP ir ieviest un konsekventi īstenot vides vadības sistēmu (VVS), kam piemīt visas šīs iezīmes:

i)

vadības, tostarp augstākā līmeņa vadītāju, atbalsts;

| ii) | vides politikas definēšana, kas ietver vadības veiktus pastāvīgus iekārtas uzlabojumus; |
| --- | --- |

ii)

vides politikas definēšana, kas ietver vadības veiktus pastāvīgus iekārtas uzlabojumus;

| iii) | vajadzīgo procedūru, mērķu un uzdevumu plānošana un noteikšana saistībā ar finanšu plānošanu un ieguldījumiem; |
| --- | --- |

iii)

vajadzīgo procedūru, mērķu un uzdevumu plānošana un noteikšana saistībā ar finanšu plānošanu un ieguldījumiem;

| iv) | procedūru īstenošana, īpašu uzmanību pievēršot šādiem aspektiem:






  a) | struktūra un atbildības sadalījums; |
| --- | --- | --- |

iv)

procedūru īstenošana, īpašu uzmanību pievēršot šādiem aspektiem:

a)

struktūra un atbildības sadalījums;

| b) | mācības, izpratnes palielināšana un kompetence; |
| --- | --- |

b)

mācības, izpratnes palielināšana un kompetence;

| c) | informācijas sniegšanas līdzekļi; |
| --- | --- |

c)

informācijas sniegšanas līdzekļi;

| d) | darbinieku iesaistīšana; |
| --- | --- |

d)

darbinieku iesaistīšana;

| e) | dokumentācija; |
| --- | --- |

e)

dokumentācija;

| f) | efektīva procesu vadība; |
| --- | --- |

f)

efektīva procesu vadība;

| g) | tehniskās apkopes programmas; |
| --- | --- |

g)

tehniskās apkopes programmas;

| h) | gatavība ārkārtas situācijām un reaģēšana uz tām; |
| --- | --- |

h)

gatavība ārkārtas situācijām un reaģēšana uz tām;

| i) | tiesību aktu vides jomā prasību ievērošanas nodrošināšana; |
| --- | --- |

i)

tiesību aktu vides jomā prasību ievērošanas nodrošināšana;

| v) | darbības rezultātu pārbaude un koriģējošu pasākumu veikšana, īpašu uzmanību pievēršot šādiem aspektiem:






  a) | monitorings un mērījumi (skatīt arī atsauces dokumentu par monitoringa vispārīgajiem principiem); |
| --- | --- | --- |

v)

darbības rezultātu pārbaude un koriģējošu pasākumu veikšana, īpašu uzmanību pievēršot šādiem aspektiem:

a)

monitorings un mērījumi (skatīt arī atsauces dokumentu par monitoringa vispārīgajiem principiem);

| b) | koriģējoši un profilaktiski pasākumi; |
| --- | --- |

b)

koriģējoši un profilaktiski pasākumi;

| c) | uzskaitvedība; |
| --- | --- |

c)

uzskaitvedība;

| d) | neatkarīgas (ja praktiski iespējams) iekšējās un ārējās revīzijas, lai konstatētu, vai VVS atbilst plānam un vai tā ir pienācīgi ieviesta un tiek ievērota; |
| --- | --- |

d)

neatkarīgas (ja praktiski iespējams) iekšējās un ārējās revīzijas, lai konstatētu, vai VVS atbilst plānam un vai tā ir pienācīgi ieviesta un tiek ievērota;

| vi) | VVS un tās pastāvīgās piemērotības, atbilstības un efektivitātes pārbaudīšana, kuru veic augstākā līmeņa vadītāji; |
| --- | --- |

vi)

VVS un tās pastāvīgās piemērotības, atbilstības un efektivitātes pārbaudīšana, kuru veic augstākā līmeņa vadītāji;

| vii) | sekošana līdzi videi mazāk kaitīgu tehnoloģiju izstrādes gaitai; |
| --- | --- |

vii)

sekošana līdzi videi mazāk kaitīgu tehnoloģiju izstrādes gaitai;

| viii) | vides ietekmējuma izvērtēšana gadījumā, ja iekārtas ekspluatācija tiek pārtraukta jaunas ražotnes projektēšanas posmā, kā arī visa darbmūža laikā; |
| --- | --- |

viii)

vides ietekmējuma izvērtēšana gadījumā, ja iekārtas ekspluatācija tiek pārtraukta jaunas ražotnes projektēšanas posmā, kā arī visa darbmūža laikā;

| ix) | regulāra nozares procesu mērījumu salīdzinoša novērtēšana. |
| --- | --- |

ix)

regulāra nozares procesu mērījumu salīdzinoša novērtēšana.

Izmantojamība

VVS (piem., standarta vai nestandarta) piemērošanas joma (piem., detalizācijas līmenis) un veids vispārēji saistīts ar iekārtas veidu, apmēru un sarežģītību un potenciālā apkārtējās vides ietekmējuma pakāpi.

1.1.2.   Energoefektivitāte

| LPTP 2. | Lai panāktu enerģijas efektīvu izmantošanu, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu piemērotu kombināciju.






  Paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| i)   Plānošanas paņēmieni |
| a) | Pinčanalīze (pinch analysis) |

LPTP 2.

Lai panāktu enerģijas efektīvu izmantošanu, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu piemērotu kombināciju.

Paņēmiens

Apraksts

Plānošanas paņēmieni

a)

Pinčanalīze (pinch analysis)

Metodika, kuras pamatā ir termodinamisko mērķvērtību sistemātisks aprēķins nolūkā samazināt procesu energopatēriņu. Izmanto kā visas sistēmas plānojuma novērtēšanas rīku.

| b) | Siltumintegrācija |
| --- | --- |

b)

Siltumintegrācija

Procesa sistēmu siltumintegrācija nodrošina, ka ievērojamu daļu no siltuma, kas nepieciešams dažādos procesos, iegūst siltumapmaiņas ceļā starp sildāmajām un dzesējamām plūsmām.

| c) | Siltuma un enerģijas atgūšana |
| --- | --- |

c)

Siltuma un enerģijas atgūšana

Izmanto enerģijas atgūšanas paņēmienus, piem.:

| — | siltuma utilizācijas katlus, |
| --- | --- |

—

siltuma utilizācijas katlus,

| — | ekspanderus/enerģijas atgūšanu PKK blokā, |
| --- | --- |

—

ekspanderus/enerģijas atgūšanu PKK blokā,

| — | siltuma pārpalikuma izmantošanu centralizētajā siltumapgādē. |
| --- | --- |

—

siltuma pārpalikuma izmantošanu centralizētajā siltumapgādē.

Procesu vadības un uzturēšanas paņēmieni

| a) | Procesa optimizācija |
| --- | --- |

a)

Procesa optimizācija

Automātiska sadedzināšana kontrolētos apstākļos, kuras nolūks ir samazināt kurināmā patēriņu uz vienu tonnu pārstrādāto izejvielu, bieži vien kombinācijā ar siltumintegrāciju, lai uzlabotu krāsns efektivitāti.

| b) | Tvaika patēriņa vadība un samazināšana |
| --- | --- |

b)

Tvaika patēriņa vadība un samazināšana

Izlaišanas vārstu sistēmu sistemātiska kartēšana, lai samazinātu tvaika patēriņu un optimizētu tā lietošanu.

| c) | Enerģijas līmeņatzīmes izmantošana |
| --- | --- |

c)

Enerģijas līmeņatzīmes izmantošana

Iesaistīšanās salīdzinošā novērtēšanā un sarindošanā, lai mācītos no paraugprakses un tādējādi nemitīgi uzlabotu stāvokli.

Energoefektīvi ražošanas paņēmieni

| a) | Koģenerācijas izmantošana |
| --- | --- |

a)

Koģenerācijas izmantošana

Sistēma paredzēta siltuma (piem., tvaika) un elektroenerģijas koģenerācijai no tā paša kurināmā.

| b) | Integrēts gazifikācijas kombinētais cikls (IGKC) |
| --- | --- |

b)

Integrēts gazifikācijas kombinētais cikls (IGKC)

Paņēmiens, kura mērķis ir ražot tvaiku, ūdeņradi (nav obligāti) un elektroenerģiju no dažāda veida kurināmā (piem., mazuts vai kokss) ar lielu pārveidošanas efektivitāti.

1.1.3.   Rīkošanās ar cietajiem materiāliem un to uzglabāšana

| LPTP 3. | Lai novērstu vai – gadījumā, ja tas nav praktiski realizējams, – samazinātu putekļu emisijas, kas rodas, rīkojoties ar putekļainiem materiāliem un tos uzglabājot, LPTP ir izmantot kādu no turpmāk minētajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.






  i) | Beztaras pulverveida materiāli jāglabā noslēgtās glabātavās, kas aprīkotas ar atputekļošanas sistēmu (piem., auduma filtru). |
| --- | --- | --- |

LPTP 3.

Lai novērstu vai – gadījumā, ja tas nav praktiski realizējams, – samazinātu putekļu emisijas, kas rodas, rīkojoties ar putekļainiem materiāliem un tos uzglabājot, LPTP ir izmantot kādu no turpmāk minētajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

i)

Beztaras pulverveida materiāli jāglabā noslēgtās glabātavās, kas aprīkotas ar atputekļošanas sistēmu (piem., auduma filtru).

| ii) | Sīkgraudaini materiāli jāglabā noslēgtos konteineros vai hermētiski noslēgtos maisos. |
| --- | --- |

ii)

Sīkgraudaini materiāli jāglabā noslēgtos konteineros vai hermētiski noslēgtos maisos.

| iii) | Rupjgraudainu, putekļainu izejvielu kaudzes jāuztur samitrinātas, kaudžu virsa jāstabilizē ar garozu veidojošiem aģentiem vai arī kaudzes jāglabā zem pārsega. |
| --- | --- |

iii)

Rupjgraudainu, putekļainu izejvielu kaudzes jāuztur samitrinātas, kaudžu virsa jāstabilizē ar garozu veidojošiem aģentiem vai arī kaudzes jāglabā zem pārsega.

| iv) | Jāizmanto ceļu tīrīšanas mašīnas. |
| --- | --- |

iv)

Jāizmanto ceļu tīrīšanas mašīnas.

1.1.4.   Emisiju gaisā un galveno procesa parametru monitorings

| LPTP 4. | LPTP ir emisiju gaisā monitorings, izmantojot monitoringa paņēmienus vismaz norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.








  Apraksts | Bloks | Minimālais biežums | Monitoringa metodes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| i) | SOX, NOX un putekļu emisijas |

LPTP 4.

LPTP ir emisiju gaisā monitorings, izmantojot monitoringa paņēmienus vismaz norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.

Apraksts

Bloks

Minimālais biežums

Monitoringa metodes

i)

SOX, NOX un putekļu emisijas

Katalītiskā krekinga bloks

Nepārtraukti (2)
   (3)

Tiešie mērījumi

Sadedzināšanas bloki

≥ 100 MW (4)

un kalcinēšanas bloki

Nepārtraukti (2)
   (3)

Tiešie mērījumi (5)

Sadedzināšanas bloki

50 līdz 100 MW (4)

Nepārtraukti (2)
   (3)

Tiešie mērījumi vai netiešais monitorings

Sadedzināšanas bloki

< 50 MW (4)

Reizi gadā un pēc ievērojamām kurināmā izmaiņām (6)

Tiešie mērījumi vai netiešais monitorings

Sēra reģenerācijas bloki (SRB)

Nepārtraukti SO2 mērījumi

Tiešie mērījumi vai netiešais monitorings (7)

| ii) | NH3 emisijas |
| --- | --- |

ii)

NH3 emisijas

Visi ar SEK vai SNKR aprīkoti bloki

Pastāvīgi

Tiešie mērījumi

| iii) | CO emisijas |
| --- | --- |

iii)

CO emisijas

Katalītiskā krekinga un sadedzināšanas bloki

≥ 100 MW (4)

Pastāvīgi

Tiešie mērījumi

Citi sadedzināšanas bloki

Reizi sešos mēnešos (6)

Tiešie mērījumi

| iv) | Metālu emisijas: niķelis (Ni), antimons (Sb) (8), vanādijs (V) |
| --- | --- |

iv)

Metālu emisijas: niķelis (Ni), antimons (Sb) (8), vanādijs (V)

Katalītiskā krekinga bloks

Reizi sešos mēnešos un pēc ievērojamas bloka pārveides (6)

Tiešie mērījumi vai analīze, pamatojoties uz metālu saturu katalizatora pulverī un kurināmajā

Sadedzināšanas bloks (9)

| v) | Polihlorēto dibenzo-p-dioksīnu/furānu (PHDD/F) emisijas |
| --- | --- |

v)

Polihlorēto dibenzo-p-dioksīnu/furānu (PHDD/F) emisijas

Katalītiskā riforminga bloks

Reizi gadā vai pēc katras katalizatora reģenerācijas, atkarībā no tā, kas ir ilgāk

Tiešie mērījumi

| LPTP 5. | LPTP ir visu to procesu būtisko parametru monitorings, kas saistīti ar piesārņotāju emisijām, katalītiskā krekinga un sadedzināšanas blokos, izmantojot piemērotus paņēmienus un vismaz norādītajā biežumā.






  Apraksts | Minimālais biežums |
| --- | --- | --- |
| Ar piesārņotāju emisijām saistīto parametru monitorings, piem,. O2 saturs dūmgāzēs, N un S saturs kurināmajā vai izejvielās (10) | Nepārtraukti O2 satura mērījumi.
  N un S mērījumi ir periodiski, un to biežums ir atkarīgs no būtiskām kurināmā/izejvielu izmaiņām. |

LPTP 5.

LPTP ir visu to procesu būtisko parametru monitorings, kas saistīti ar piesārņotāju emisijām, katalītiskā krekinga un sadedzināšanas blokos, izmantojot piemērotus paņēmienus un vismaz norādītajā biežumā.

Apraksts

Minimālais biežums

Ar piesārņotāju emisijām saistīto parametru monitorings, piem,. O2 saturs dūmgāzēs, N un S saturs kurināmajā vai izejvielās (10)

Nepārtraukti O2 satura mērījumi.

N un S mērījumi ir periodiski, un to biežums ir atkarīgs no būtiskām kurināmā/izejvielu izmaiņām.

| LPTP 6. | LPTP ir monitorings attiecībā uz difūzajām GOS emisijām gaisā no visa objekta, izmantojot šādus paņēmienus:






  i) | osmes metodes, kas saistītas ar nozīmīgāko ietaišu korelācijas līknēm; |
| --- | --- | --- |

LPTP 6.

LPTP ir monitorings attiecībā uz difūzajām GOS emisijām gaisā no visa objekta, izmantojot šādus paņēmienus:

i)

osmes metodes, kas saistītas ar nozīmīgāko ietaišu korelācijas līknēm;

| ii) | gāzu detektēšana ar optiskās attēlveidošanas paņēmieniem; |
| --- | --- |

ii)

gāzu detektēšana ar optiskās attēlveidošanas paņēmieniem;

| iii) | hronisko emisiju aprēķins, balstoties uz emisijas faktoriem, ko periodiski (piem., reizi divos gados) validē ar mērījumiem. |
| --- | --- |

iii)

hronisko emisiju aprēķins, balstoties uz emisijas faktoriem, ko periodiski (piem., reizi divos gados) validē ar mērījumiem.

Lietderīga ir arī objekta emisiju detektēšana un kvantificēšana, periodiski izmantojot optiskās absorbcijas metodes, piem., diferenciālās absorbcijas LIDAR (DIAL) vai saules starojuma plūsmas aptumšojuma metodi (SOF).

Apraksts

Sk. 1.20.6. punktu.

1.1.5.   Dūmgāzu attīrīšanas sistēmas

| LPTP 7. | Lai novērstu vai samazinātu emisijas gaisā, LPTP ir nodrošināt skābās gāzes atdalīšanas bloku, sēra reģenerācijas bloku un citu dūmgāzu attīrīšanas sistēmu paaugstinātu pieejamību un optimālu jaudu. |
| --- | --- |

LPTP 7.

Lai novērstu vai samazinātu emisijas gaisā, LPTP ir nodrošināt skābās gāzes atdalīšanas bloku, sēra reģenerācijas bloku un citu dūmgāzu attīrīšanas sistēmu paaugstinātu pieejamību un optimālu jaudu.

Apraksts

Netipiskiem ekspluatācijas apstākļiem var paredzēt īpašas procedūras, jo īpaši:

| i) | iedarbināšanas un apturēšanas laikā; |
| --- | --- |

i)

iedarbināšanas un apturēšanas laikā;

| ii) | citos īpašos apstākļos, kas var ietekmēt sistēmu pareizu darbību (piem., regulārie un neplānotie bloku un/vai dūmgāzu attīrīšanas sistēmu tehniskās apkopes un tīrīšanas darbi); |
| --- | --- |

ii)

citos īpašos apstākļos, kas var ietekmēt sistēmu pareizu darbību (piem., regulārie un neplānotie bloku un/vai dūmgāzu attīrīšanas sistēmu tehniskās apkopes un tīrīšanas darbi);

| iii) | ja dūmgāzu plūsma vai temperatūra ir nepietiekama un tas liedz izmantot dūmgāzu attīrīšanas sistēmu ar pilnu jaudu. |
| --- | --- |

iii)

ja dūmgāzu plūsma vai temperatūra ir nepietiekama un tas liedz izmantot dūmgāzu attīrīšanas sistēmu ar pilnu jaudu.

| LPTP 8. | Lai novērstu un samazinātu amonjaka (NH3) emisijas gaisā, kad tiek izmantota selektīvā katalītiskā reducēšana (SEK) vai selektīvā nekatalītiskā reducēšana (SNKR), LPTP ir uzturēt piemērotus SEK un SNKR dūmgāzu attīrīšanas sistēmu ekspluatācijas apstākļus nolūkā ierobežot neizreaģējušā NH3 emisijas.
  Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 2. tabulu.

  2. tabula


  Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi amonjaka (NH3) emisijām gaisā no sadedzināšanas vai tehnoloģiskā bloka, kad tiek izmantota SEK vai SNKR







  Parametrs | LPTP-SEL
  (mēneša vidējais rādītājs)
  mg/Nm3 |
| --- | --- | --- |
| Amonjaks, izteikts kā NH3 | < 5–15 (11)
   (12) |

LPTP 8.

Lai novērstu un samazinātu amonjaka (NH3) emisijas gaisā, kad tiek izmantota selektīvā katalītiskā reducēšana (SEK) vai selektīvā nekatalītiskā reducēšana (SNKR), LPTP ir uzturēt piemērotus SEK un SNKR dūmgāzu attīrīšanas sistēmu ekspluatācijas apstākļus nolūkā ierobežot neizreaģējušā NH3 emisijas.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 2. tabulu.

2. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi amonjaka (NH3) emisijām gaisā no sadedzināšanas vai tehnoloģiskā bloka, kad tiek izmantota SEK vai SNKR

Parametrs

LPTP-SEL

(mēneša vidējais rādītājs)

mg/Nm3

Amonjaks, izteikts kā NH3

< 5–15 (11)
   (12)

| LPTP 9. | Lai novērstu un samazinātu emisijas gaisā, kad tiek izmantota kolonna skābā ūdens atdestilēšanai ar tvaiku, LPTP ir skābās atgāzes no šā bloka novadīt uz SRB vai citu līdzvērtīgu gāzu attīrīšanas sistēmu.
  LPTP nav tieši sadedzināt neattīrītas gāzes no skābā ūdens atdestilēšanas bloka. |
| --- | --- |

LPTP 9.

Lai novērstu un samazinātu emisijas gaisā, kad tiek izmantota kolonna skābā ūdens atdestilēšanai ar tvaiku, LPTP ir skābās atgāzes no šā bloka novadīt uz SRB vai citu līdzvērtīgu gāzu attīrīšanas sistēmu.

LPTP nav tieši sadedzināt neattīrītas gāzes no skābā ūdens atdestilēšanas bloka.

1.1.6.   Emisiju ūdenī monitorings

| LPTP 10. | LPTP ir emisiju ūdenī monitorings, izmantojot monitoringa paņēmienus vismaz 3. tabulā norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte. |
| --- | --- |

LPTP 10.

LPTP ir emisiju ūdenī monitorings, izmantojot monitoringa paņēmienus vismaz 3. tabulā norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.

1.1.7.   Emisijas ūdenī

| LPTP 11. | Lai samazinātu ūdens patēriņu un piesārņotā ūdens daudzumu, LPTP ir izmantot visus tālāk aprakstītos tehniskos paņēmienus.







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Ūdens plūsmu integrācija |

LPTP 11.

Lai samazinātu ūdens patēriņu un piesārņotā ūdens daudzumu, LPTP ir izmantot visus tālāk aprakstītos tehniskos paņēmienus.

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Ūdens plūsmu integrācija

Samazināt bloku līmenī izmantotā tehniskā ūdens daudzumu pirms tā novadīšanas, proti, pašā ražotnē otrreizēji izmantot ūdens plūsmas no, piem., dzesēšanas vai kondensācijas sistēmām, jo īpaši jēlnaftas atsāļošanā.

Vispārizmantojams jaunos blokos. Lai paņēmienu varētu izmantot esošos blokos, var nākties pilnībā pārbūvēt bloku vai iekārtu.

| ii) | Ūdensapgādes un kanalizācijas sistēma, kurā iespējams nošķirt piesārņotās ūdens plūsmas |
| --- | --- |

ii)

Ūdensapgādes un kanalizācijas sistēma, kurā iespējams nošķirt piesārņotās ūdens plūsmas

Rūpniecības objekta plānošana nolūkā optimizēt ūdenssaimniecību, proti, katru ūdens plūsmu pienācīgi attīra, piem., skābo ūdeni (no destilācijas, krekinga, koksēšanas blokiem u. tml.) aizvada uz attiecīgām priekšapstrādes sistēmām, piem., atdestilēšanas kolonnu.

Vispārizmantojams jaunos blokos. Lai paņēmienu varētu izmantot esošos blokos, var nākties pilnībā pārbūvēt bloku vai iekārtu.

| iii) | Nepiesārņoto ūdens plūsmu (piem., tiešplūsmas dzesēšanas, lietus ūdens plūsmu) nošķiršana |
| --- | --- |

iii)

Nepiesārņoto ūdens plūsmu (piem., tiešplūsmas dzesēšanas, lietus ūdens plūsmu) nošķiršana

Rūpniecības objekta plānošana tā, lai nepieļautu nepiesārņotā ūdens nonākšanu centrālajā notekūdeņu attīrīšanas sistēmā un lai šo plūsmu pēc potenciālās otrreizējās izmantošanas novadītu atsevišķi.

Vispārizmantojams jaunos blokos.

Lai paņēmienu varētu izmantot esošos blokos, var nākties pilnībā pārbūvēt bloku vai iekārtu.

| iv) | Izlijumu un noplūžu novēršana |
| --- | --- |

iv)

Izlijumu un noplūžu novēršana

Te var minēt īpašas procedūras un/vai provizoriskas ietaises, lai nodrošinātu funkcionēšanu laikā, kad jātiek galā ar neordinārām situācijām, piem., kad radies izlijums, zudusi piesārņojuma ietvēruma integritāte utt.

Vispārizmantojams

| LPTP 12. | Lai samazinātu notekūdeņos esošo piesārņotāju emisijas slodzi saņemošajās ūdenstilpēs, LPTP ir atdalīt nešķīstošās un šķīstošās piesārņojošās vielas, izmantojot visus šos paņēmienus:







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Nešķīstošo vielu atdalīšana, izmantojot eļļas reģenerāciju |

LPTP 12.

Lai samazinātu notekūdeņos esošo piesārņotāju emisijas slodzi saņemošajās ūdenstilpēs, LPTP ir atdalīt nešķīstošās un šķīstošās piesārņojošās vielas, izmantojot visus šos paņēmienus:

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Nešķīstošo vielu atdalīšana, izmantojot eļļas reģenerāciju

Sk. 1.21.2. punktu

Vispārizmantojams

| ii) | Nešķīstošo vielu atdalīšana, reģenerējot suspendētās cietās daļiņas un disperģēto eļļu |
| --- | --- |

ii)

Nešķīstošo vielu atdalīšana, reģenerējot suspendētās cietās daļiņas un disperģēto eļļu

Sk. 1.21.2. punktu

Vispārizmantojams

| iii) | Šķīstošo vielu atdalīšana, t. sk. bioloģiskā attīrīšana un dzidrināšana |
| --- | --- |

iii)

Šķīstošo vielu atdalīšana, t. sk. bioloģiskā attīrīšana un dzidrināšana

Sk. 1.21.2. punktu

Vispārizmantojams

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 3. tabulu.

| LPTP 13. | Ja ir vajadzīga pamatīgāka attīrīšana no organiskām vielām vai slāpekļa, LPTP ir izmantot papildu attīrīšanu, kā aprakstīts 1.21.2. punktā.

  3. tabula


  Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi attiecībā uz tādu notekūdeņu tiešu novadīšanu, kas radušies naftas un gāzes pārstrādes procesos, un ar LPTP saistītais monitoringa biežums (13)










  Parametrs | Vienība | LPTP-SEL
  (gada vidējais rādītājs) | Monitoringa (14) biežums un analītiskā metode (standarts) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Naftas produktu ogļūdeņražu indekss (HOI) | mg/l | 0,1–2,5 | Katru dienu
  EN 9377-2 (15) |
| Kopējās suspendētās cietvielu daļiņas | mg/l | 5–25 | Katru dienu |
| Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) (16) | mg/l | 30–125 | Katru dienu |
| BSP5 | mg/l | LPTP-SEL nav | Reizi nedēļā |
| Kopējais slāpeklis (17), ko izsaka kā N | mg/l | 1–25 (18) | Katru dienu |
| Svins, ko izsaka kā Pb | mg/l | 0,005–0,030 | Reizi ceturksnī |
| Kadmijs, ko izsaka kā Cd | mg/l | 0,002–0,008 | Reizi ceturksnī |
| Niķelis, ko izsaka kā Ni | mg/l | 0,005–0,100 | Reizi ceturksnī |
| Dzīvsudrabs, ko izsaka kā Hg | mg/l | 0,0001–0,001 | Reizi ceturksnī |
| Vanādijs | mg/l | LPTP-SEL nav | Reizi ceturksnī |
| Fenolu indekss | mg/l | LPTP-SEL nav | Reizi mēnesī
  EN 14402 |
| Benzols, toluols, etilbenzols, ksilols (BTEX) | mg/l | Benzols: 0,001–0,050
  T, E, X nav LPTP-SEL | Reizi mēnesī |

LPTP 13.

Ja ir vajadzīga pamatīgāka attīrīšana no organiskām vielām vai slāpekļa, LPTP ir izmantot papildu attīrīšanu, kā aprakstīts 1.21.2. punktā.

3. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi attiecībā uz tādu notekūdeņu tiešu novadīšanu, kas radušies naftas un gāzes pārstrādes procesos, un ar LPTP saistītais monitoringa biežums (13)

Parametrs

Vienība

LPTP-SEL

(gada vidējais rādītājs)

Monitoringa (14) biežums un analītiskā metode (standarts)

Naftas produktu ogļūdeņražu indekss (HOI)

mg/l

0,1–2,5

Katru dienu

EN 9377-2 (15)

Kopējās suspendētās cietvielu daļiņas

mg/l

5–25

Katru dienu

Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) (16)

mg/l

30–125

Katru dienu

BSP5

mg/l

LPTP-SEL nav

Reizi nedēļā

Kopējais slāpeklis (17), ko izsaka kā N

mg/l

1–25 (18)

Katru dienu

Svins, ko izsaka kā Pb

mg/l

0,005–0,030

Reizi ceturksnī

Kadmijs, ko izsaka kā Cd

mg/l

0,002–0,008

Reizi ceturksnī

Niķelis, ko izsaka kā Ni

mg/l

0,005–0,100

Reizi ceturksnī

Dzīvsudrabs, ko izsaka kā Hg

mg/l

0,0001–0,001

Reizi ceturksnī

Vanādijs

mg/l

LPTP-SEL nav

Reizi ceturksnī

Fenolu indekss

mg/l

LPTP-SEL nav

Reizi mēnesī

EN 14402

Benzols, toluols, etilbenzols, ksilols (BTEX)

mg/l

Benzols: 0,001–0,050

T, E, X nav LPTP-SEL

Reizi mēnesī

1.1.8.   Atkritumu rašanās un apsaimniekošana

| LPTP 14. | Lai novērstu vai – gadījumos, kad tas nav iespējams, – samazinātu atkritumu rašanos, LPTP ir pieņemt un īstenot atkritumu apsaimniekošanas plānu, lai nodrošinātu, ka atkritumi tiek sagatavoti otrreizējai izmantošanai, pārstrādei, reģenerācijai vai apglabāšanai (likvidēšanai) (šādā secībā). |
| --- | --- |

LPTP 14.

Lai novērstu vai – gadījumos, kad tas nav iespējams, – samazinātu atkritumu rašanos, LPTP ir pieņemt un īstenot atkritumu apsaimniekošanas plānu, lai nodrošinātu, ka atkritumi tiek sagatavoti otrreizējai izmantošanai, pārstrādei, reģenerācijai vai apglabāšanai (likvidēšanai) (šādā secībā).

| LPTP 15. | Lai samazinātu apstrādājamo vai likvidējamo notekūdeņu dūņu daudzumu, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Dūņu priekšapstrāde |

LPTP 15.

Lai samazinātu apstrādājamo vai likvidējamo notekūdeņu dūņu daudzumu, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Dūņu priekšapstrāde

Pirms galīgās apstrādes (piem., incinerācijas blokos ar verdošo slāni) dūņas atūdeņo un/vai atdala no tām naftu (piem., nogulsnēšanas centrifūgās vai tvaika žāvētājos), lai samazinātu to tilpumu un reģenerētu naftas atkritumproduktu ietaisēs esošo eļļu.

Vispārizmantojams

| ii) | Dūņu otrreizēja izmantošana tehnoloģiskajos blokos |
| --- | --- |

ii)

Dūņu otrreizēja izmantošana tehnoloģiskajos blokos

Dažu veidu dūņas (piem., naftu saturošas dūņas) var apstrādāt (piem., koksēšanas blokos) kā izejvielas, jo tām ir paaugstināts naftas saturs.

Izmantot var tikai tādas dūņas, kas atbilst prasībām, kas izvirzītas dūņām, kādas (pienācīgi attīrītas) drīkst apstrādāt attiecīgajos blokos.

| LPTP 16. | Lai samazinātu izlietotā cietā katalizatora daudzumu, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.






  Paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| i) | Izlietotā cietā katalizatora apsaimniekošana |

LPTP 16.

Lai samazinātu izlietotā cietā katalizatora daudzumu, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.

Paņēmiens

Apraksts

i)

Izlietotā cietā katalizatora apsaimniekošana

Plānota un droša apiešanās ar materiāliem, ko izmanto par katalizatoriem (piem., no apakšuzņēmēju puses), lai tos reģenerētu vai otrreizēji izmantotu ārpus objekta. Šīs operācijas atkarīgas no katalizatora veida un procesa.

| ii) | Katalizatora atdalīšana no nogulšņu suspensijas |
| --- | --- |

ii)

Katalizatora atdalīšana no nogulšņu suspensijas

Nogulsnējušās dūņas no tehnoloģiskajiem blokiem (piem., PKK blokiem) var saturēt katalizatora smelkni ievērojamās koncentrācijās. Pirms nogulsnējušos suspensiju var otrreizēji izmantot par izejvielu, šāda smelkne ir jāatdala.

1.1.9.   Troksnis

| LPTP 17. | Lai novērstu vai samazinātu troksni, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.






  i) | Veikt trokšņa ietekmes uz vidi novērtējumu un izstrādāt vietējai videi piemērotu trokšņa mazināšanas plānu. |
| --- | --- | --- |

LPTP 17.

Lai novērstu vai samazinātu troksni, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

i)

Veikt trokšņa ietekmes uz vidi novērtējumu un izstrādāt vietējai videi piemērotu trokšņa mazināšanas plānu.

| ii) | Pārcelt trokšņainas ietaises/procesus uz atsevišķu struktūrvienību/bloku. |
| --- | --- |

ii)

Pārcelt trokšņainas ietaises/procesus uz atsevišķu struktūrvienību/bloku.

| iii) | Izmantot norobežojošas konstrukcijas trokšņa avota slāpēšanai. |
| --- | --- |

iii)

Izmantot norobežojošas konstrukcijas trokšņa avota slāpēšanai.

| iv) | Izmantot trokšņa aizsargsienas. |
| --- | --- |

iv)

Izmantot trokšņa aizsargsienas.

1.1.10.   LPTP secinājumi par integrētu rūpnīcas vadību

| LPTP 18. | Lai novērstu vai samazinātu difūzās GOS emisijas, LPTP ir izmantot tālāk aprakstītos paņēmienus.







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Ar ražotnes plānošanu saistīti paņēmieni |

LPTP 18.

Lai novērstu vai samazinātu difūzās GOS emisijas, LPTP ir izmantot tālāk aprakstītos paņēmienus.

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

I.

Ar ražotnes plānošanu saistīti paņēmieni

| i) | Ierobežot potenciālo emisijas avotu skaitu. |
| --- | --- |

i)

Ierobežot potenciālo emisijas avotu skaitu.

| ii) | Optimizēt pašam procesam raksturīgos parametrus, kas nodrošina emisiju lokalizēšanu. |
| --- | --- |

ii)

Optimizēt pašam procesam raksturīgos parametrus, kas nodrošina emisiju lokalizēšanu.

| iii) | Izvēlēties paaugstinātas integritātes ietaises. |
| --- | --- |

iii)

Izvēlēties paaugstinātas integritātes ietaises.

| iv) | Atvieglināt monitoringa un apkopes darbus, proti, nodrošināt piekļuvi mezgliem, no kuriem var rasties noplūde. |
| --- | --- |

iv)

Atvieglināt monitoringa un apkopes darbus, proti, nodrošināt piekļuvi mezgliem, no kuriem var rasties noplūde.

Esošos blokos izmantojamība var būt ierobežota.

| II. | Paņēmieni, kas saistīti ar ražotnes montāžu un laišanu ekspluatācijā |
| --- | --- |

II.

Paņēmieni, kas saistīti ar ražotnes montāžu un laišanu ekspluatācijā

| i) | Pienācīgi definētas būvniecības un montāžas procedūras. |
| --- | --- |

i)

Pienācīgi definētas būvniecības un montāžas procedūras.

| ii) | Stingras ekspluatācijā laišanas un nodošanas procedūras, lai nodrošinātu, ka ražotne atbilst projekta prasībām. |
| --- | --- |

ii)

Stingras ekspluatācijā laišanas un nodošanas procedūras, lai nodrošinātu, ka ražotne atbilst projekta prasībām.

Esošos blokos izmantojamība var būt ierobežota.

| III. | Ar ražotnes ekspluatāciju saistīti paņēmieni |
| --- | --- |

III.

Ar ražotnes ekspluatāciju saistīti paņēmieni

Izmantot uz riska novērtējumu balstītu noplūžu atklāšanas un novēršanas programmu, lai atklātu, no kādiem mezgliem notiek noplūdes, un tās novērstu.

Sk. 1.20.6. punktu.

Vispārizmantojams

1.2.   LPTP secinājumi par alkilēšanas procesu

1.2.1.   Alkilēšana ar fluorūdeņražskābi

| LPTP 19. | Lai novērstu fluorūdeņražskābes emisijas gaisā no alkilēšanas ar fluorūdeņražskābi, LPTP ir izmantot slapjo skruberi ar sārmainu šķīdumu, lai nekondensējamās gāzes attīrītu pirms to novadīšanas uz lāpu. |
| --- | --- |

LPTP 19.

Lai novērstu fluorūdeņražskābes emisijas gaisā no alkilēšanas ar fluorūdeņražskābi, LPTP ir izmantot slapjo skruberi ar sārmainu šķīdumu, lai nekondensējamās gāzes attīrītu pirms to novadīšanas uz lāpu.

Apraksts

Sk. 1.20.3. punktu.

Izmantojamība

Tehniskais paņēmiens ir vispārizmantojams. Fluorūdeņražskābe ir bīstama, tāpēc jāņem vērā drošības prasības.

| LPTP 20. | Lai samazinātu fluorūdeņražskābes emisijas ūdenī no alkilēšanas ar fluorūdeņražskābi, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Izgulsnēšanas/neitralizācijas posms |

LPTP 20.

Lai samazinātu fluorūdeņražskābes emisijas ūdenī no alkilēšanas ar fluorūdeņražskābi, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Izgulsnēšanas/neitralizācijas posms

Izgulsnēšana (piem., ar piedevām uz kalcija vai alumīnija bāzes) vai neitralizācija (efluentu netieši neitralizē ar kālija hidroksīdu).

Vispārizmantojams.

Fluorūdeņražskābe ir bīstama, tāpēc jāņem vērā drošības prasības.

| ii) | Atdalīšanas posms |
| --- | --- |

ii)

Atdalīšanas posms

Pirmajā posmā radušos nešķīstošos komponentus (piem., CaF2 vai AlF3) atdala, piem., nosēdbaseinos.

Vispārizmantojams

1.2.2.   Alkilēšana ar sērskābi

| LPTP 21. | Lai samazinātu emisijas ūdenī no alkilēšanas ar sērskābi, LPTP ir samazināt sērskābes izmantošanu (proti, reģenerēt izlietoto skābi) un neitralizēt procesā radušos notekūdeņus pirms to novadīšanas uz attīrīšanas blokiem. |
| --- | --- |

LPTP 21.

Lai samazinātu emisijas ūdenī no alkilēšanas ar sērskābi, LPTP ir samazināt sērskābes izmantošanu (proti, reģenerēt izlietoto skābi) un neitralizēt procesā radušos notekūdeņus pirms to novadīšanas uz attīrīšanas blokiem.

1.3.   LPTP secinājumi par pamateļļas ražošanas procesiem

| LPTP 22. | Lai novērstu un samazinātu bīstamo vielu emisijas gaisā un ūdenī no pamateļļas ražošanas procesiem, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Process slēgtā kontūrā ar šķīdinātāja reģenerāciju |

LPTP 22.

Lai novērstu un samazinātu bīstamo vielu emisijas gaisā un ūdenī no pamateļļas ražošanas procesiem, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Process slēgtā kontūrā ar šķīdinātāja reģenerāciju

Process, kur pamateļļas ražošanā (piem., ekstrakcijas, deparafinēšanas blokos) izmantotais šķīdinātājs tiek reģenerēts destilācijas un atdestilēšanas ceļā.

Sk. 1.20.7. punktu.

Vispārizmantojams

| ii) | Šķīdumu vairākpakāpju ekstrakcijas process |
| --- | --- |

ii)

Šķīdumu vairākpakāpju ekstrakcijas process

Šķīdumu ekstrakcija ietver vairākus ietvaicēšanas posmus (piem., divpakāpju vai trīspakāpju ekstrakcija), lai samazinātu emisijas.

Vispārizmantojams jaunos blokos.

Ir gadījumi, kad trīspakāpju procesu var izmantot tikai ar nesārnīgām izejvielām.

| iii) | Ekstrakcijas bloku procesi, kuros izmanto mazāk bīstamas vielas |
| --- | --- |

iii)

Ekstrakcijas bloku procesi, kuros izmanto mazāk bīstamas vielas

Projektēt (jaunas) vai pārveidot (esošas) ražotnes tā, lai tajās izmantotu ekstrakciju ar mazāk bīstamiem šķīdinātājiem, piem., furfurala vai fenola vietā izmanto n-metilpirolidonu (NMP).

Vispārizmantojams jaunos blokos.

Esošu bloku pārveidošana, lai tajos varētu izmantot citus šķīdinātājus ar atšķirīgām fizikālķīmiskajām īpašībām, var prasīt ievērojamus pārveidojumus.

| iv) | Katalītiskie procesi, kuru pamatā ir hidrogenēšana |
| --- | --- |

iv)

Katalītiskie procesi, kuru pamatā ir hidrogenēšana

Procesi, kuru laikā nevēlamie savienojumi tiek pārveidoti, izmantojot katalītisko hidrogenēšanu (līdzīgi kā hidroattīrīšanā).

Sk. 1.20.3 punktu (Hidroattīrīšana).

Vispārizmantojams jaunos blokos

1.4.   LPTP secinājumi par bitumena ražošanas procesu

| LPTP 23. | Lai novērstu un samazinātu emisijas gaisā no bitumena ražošanas procesa, LPTP ir sākumfrakcijas gāzu attīrīšana, izmantojot vienu no tālāk aprakstītajiem paņēmieniem.







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Sākumfrakcijas gāzu termiska oksidēšana pie temperatūras, kas pārsniedz 800 °C |

LPTP 23.

Lai novērstu un samazinātu emisijas gaisā no bitumena ražošanas procesa, LPTP ir sākumfrakcijas gāzu attīrīšana, izmantojot vienu no tālāk aprakstītajiem paņēmieniem.

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Sākumfrakcijas gāzu termiska oksidēšana pie temperatūras, kas pārsniedz 800 °C

Sk. 1.20.6. punktu

Vispārizmantojams bitumena oksidēšanas blokā

| ii) | Sākumfrakcijas gāzu attīrīšana slapjajā skruberī |
| --- | --- |

ii)

Sākumfrakcijas gāzu attīrīšana slapjajā skruberī

Sk. 1.20.3. punktu

Vispārizmantojams bitumena oksidēšanas blokā

1.5.   LPTP secinājumi par plūstoša slāņa katalītiskā krekinga procesu

| LPTP 24. | Lai novērstu vai samazinātu NOX emisijas gaisā no katalītiskā krekinga procesa (reģenerators), LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. |
| --- | --- |

LPTP 24.

Lai novērstu vai samazinātu NOX emisijas gaisā no katalītiskā krekinga procesa (reģenerators), LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| I. | Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, piemēram, šādi:







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Procesa optimizācija un promotoru vai piedevu izmantošana |
| i) | Procesa optimizācija |

I.

Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, piemēram, šādi:

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Procesa optimizācija un promotoru vai piedevu izmantošana

i)

Procesa optimizācija

Ekspluatācijas apstākļu vai darba paņēmienu kombinācija, kuras mērķis ir samazināt NOX veidošanos, piem., samazināt skābekļa pārpalikumu dūmgāzēs pilnīgas sadedzināšanas režīmā, pakāpeniska gaisa padeve CO katlam daļējas sadedzināšanas režīmā, ar nosacījumu, ka CO katla konstrukcija tam ir piemērota.

Vispārizmantojams

| ii) | CO oksidēšanas promotori, kas rada zemas NOX emisijas |
| --- | --- |

ii)

CO oksidēšanas promotori, kas rada zemas NOX emisijas

Tādas vielas izmantošana, kas selektīvi veicina tikai CO sadegšanu un novērš tāda slāpekļa oksidēšanos, kas satur NOX prekursorus, piem., neplatīna promotori.

Izmantojams tikai pilnīgas sadedzināšanas režīmā, lai aizstātu platīna CO promotorus.

Lai iegūtu maksimālu efektu, var būt vajadzīgs nodrošināt pienācīgu gaisa sadalīšanu reģeneratorā.

| iii) | Specifiskas piedevas NOX reducēšanai |
| --- | --- |

iii)

Specifiskas piedevas NOX reducēšanai

Specifisku katalītisko piedevu izmantošana, lai veicinātu NO reducēšanos CO klātbūtnē.

Izmantojams tikai pilnīgas sadedzināšanas režīmā, piemērotas konstrukcijas ietaisē un tad, ja ir iespējams panākt skābekļa pārpalikumu. To, vai un kādā mērā var izmantot NOX reducēšanas piedevas uz vara bāzes, nosaka gāzes kompresora jauda.

| II. | Sekundārie vai tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojami paņēmieni, piemēram, šādi:







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Selektīva katalītiskā reducēšana (SEK) |

II.

Sekundārie vai tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojami paņēmieni, piemēram, šādi:

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Selektīva katalītiskā reducēšana (SEK)

Sk. 1.20.2. punktu

Lai novērstu iespējamo piesārņojumu pēc operācijām SEK blokā, var būt vajadzīga papildu filtrēšana pirms SEK.

Izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ.

| ii) | Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR) |
| --- | --- |

ii)

Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR)

Sk. 1.20.2. punktu

Daļējas sadedzināšanas PKK ietaisēs, kas aprīkotas ar CO katliem, ir nepieciešams pietiekami ilgs ekspozīcijas laiks piemērotā temperatūrā.

Pilnīgas sadedzināšanas PKK ietaisēs, kas nav aprīkotas ar palīgkatliem, var būt nepieciešama papildu kurināmā (piem., ūdeņraža) inžekcija, lai pielāgotos zemākam temperatūras diapazonam.

| iii) | Oksidēšana zemā temperatūrā |
| --- | --- |

iii)

Oksidēšana zemā temperatūrā

Sk. 1.20.2. punktu

Nepieciešamas lielākas skruberu jaudas.

Pienācīgi jārisina jautājums par ozona veidošanos un ar to saistīto risku vadību. Izmantojamību var ierobežot nepieciešamība pēc notekūdeņu papildu attīrīšanas un saistītā mijiedarbība ar vides faktoriem (piem., nitrātu emisijas), kā arī nepietiekama šķidrā skābekļa padeve (bez kā nav iespējama ozona veidošanās).

Paņēmiena izmantojamība var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 4. tabulu.

4. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi NOX emisijām gaisā no reģeneratora katalītiskā krekinga procesā

| Parametrs | Bloka veids/sadedzināšanas režīms | LPTP-SEL
  (mēneša vidējais rādītājs)
  mg/Nm3 |
| --- | --- | --- |
| NOX, izteikts kā NO2 | Jauns bloks/visi sadedzināšanas režīmi | < 30–100 |
| Esošs bloks/pilnīgas sadedzināšanas režīms | < 100–300 (19) |
| Esošs bloks/daļējas sadedzināšanas režīms | 100–400 (19) |

Parametrs

Bloka veids/sadedzināšanas režīms

LPTP-SEL

(mēneša vidējais rādītājs)

mg/Nm3

NOX, izteikts kā NO2

Jauns bloks/visi sadedzināšanas režīmi

< 30–100

Esošs bloks/pilnīgas sadedzināšanas režīms

< 100–300 (19)

Esošs bloks/daļējas sadedzināšanas režīms

100–400 (19)

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

| LPTP 25. | Lai novērstu vai samazinātu putekļu un metālu emisijas gaisā no katalītiskā krekinga procesa (reģenerators), LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. |
| --- | --- |

LPTP 25.

Lai novērstu vai samazinātu putekļu un metālu emisijas gaisā no katalītiskā krekinga procesa (reģenerators), LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| I. | Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, piemēram, šādi:







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Izmantot pret noberzi izturīgu katalizatoru |

I.

Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, piemēram, šādi:

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Izmantot pret noberzi izturīgu katalizatoru

Izvēlēties tādu katalizatora vielu, kas ir izturīga pret abrāziju un sabiršanu, lai samazinātu putekļu emisijas.

Vispārizmantojams ar nosacījumu, ka katalizatora aktivitāte un selektivitāte ir pietiekama

| ii) | Izmantot izejvielas ar zemu sēra saturu (piem., vai nu izvēlēties piemērotu izejvielu, vai izmantot izejvielas hidroattīrīšanu) |
| --- | --- |

ii)

Izmantot izejvielas ar zemu sēra saturu (piem., vai nu izvēlēties piemērotu izejvielu, vai izmantot izejvielas hidroattīrīšanu)

Piemērotas izejvielas izvēle nozīmē, ka apstrādei blokā priekšroku dod izejvielām ar zemu sēra saturu.

Hidroattīrīšanas mērķis ir samazināt sēra, slāpekļa un metāla saturu izejvielās.

Sk. 1.20.3. punktu.

Nepieciešams, lai būtu pietiekamā apjomā pieejamas izejvielas ar zemu sēra saturu, kā arī pietiekamas ūdeņraža ražošanas jaudas un sērūdeņraža (H2S) attīrīšanas jaudas (piem., amīnu bloki, Klausa procesa bloki).

| II. | Sekundārie vai tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojami paņēmieni, piemēram, šādi:







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Elektrostatiskais filtrs (ESF) |

II.

Sekundārie vai tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojami paņēmieni, piemēram, šādi:

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

I.

Elektrostatiskais filtrs (ESF)

Sk. 1.20.1. punktu

Izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ.

| ii) | Vairākpakāpju ciklona separatori |
| --- | --- |

ii)

Vairākpakāpju ciklona separatori

Sk. 1.20.1. punktu

Vispārizmantojams

| iii) | Trešās pakāpes pretplūsmas filtrs |
| --- | --- |

iii)

Trešās pakāpes pretplūsmas filtrs

Sk. 1.20.1. punktu

Izmantojamība var būt ierobežota.

| iv) | Gāzu attīrīšana slapjajā skruberī |
| --- | --- |

iv)

Gāzu attīrīšana slapjajā skruberī

Sk. 1.20.3. punktu

Izmantojamība var būt ierobežota sausās zonās, kā arī gadījumā, ja attīrīšanas blakusproduktus (t. sk., piem., notekūdeņus ar lielu sāļu koncentrāciju) nevar otrreizēji izmantot vai pienācīgi likvidēt.

Izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 5. tabulu.

5. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi putekļu emisijām gaisā no reģeneratora katalītiskā krekinga procesā

| Parametrs | Bloka veids | LPTP-SEL (mēneša vidējā vērtība) (20)

  mg/Nm3 |
| --- | --- | --- |
| Putekļi | Jauns bloks | 10–25 |
| Esošs bloks | 10–50 (21) |

Parametrs

Bloka veids

LPTP-SEL (mēneša vidējā vērtība) (20)

mg/Nm3

Putekļi

Jauns bloks

10–25

Esošs bloks

10–50 (21)

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

| LPTP 26. | Lai novērstu vai samazinātu SOX emisijas gaisā no katalītiskā krekinga procesa (reģenerators), LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. |
| --- | --- |

LPTP 26.

Lai novērstu vai samazinātu SOX emisijas gaisā no katalītiskā krekinga procesa (reģenerators), LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| I. | Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, piemēram, šādi:







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Izmantot SOX emisijas samazinošas katalizatora piedevas |

I.

Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, piemēram, šādi:

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Izmantot SOX emisijas samazinošas katalizatora piedevas

Izmanto vielas, kas ar koksu saistīto sēru pārnes no reģeneratora atpakaļ uz reaktoru.

Sk. 1.20.3. punktu.

Izmantojamība var būt ierobežota atkarībā no reģeneratora konstrukcijas.

Ir nepieciešamas piemērotas sērūdeņraža daudzuma samazināšanas jaudas (piem., SRB).

| ii) | Izmantot izejvielas ar zemu sēra saturu (piem., vai nu izvēlēties piemērotu izejvielu, vai izmantot izejvielas hidroattīrīšanu) |
| --- | --- |

ii)

Izmantot izejvielas ar zemu sēra saturu (piem., vai nu izvēlēties piemērotu izejvielu, vai izmantot izejvielas hidroattīrīšanu)

Piemērotas izejvielas izvēle nozīmē, ka apstrādei blokā priekšroku dod izejvielām ar zemu sēra saturu.

Hidroattīrīšanas mērķis ir samazināt sēra, slāpekļa un metāla saturu izejvielās.

Sk. 1.20.3. punktu.

Nepieciešams, lai būtu pietiekamā apjomā pieejamas izejvielas ar zemu sēra saturu, kā arī pietiekamas ūdeņraža ražošanas jaudas un sērūdeņraža (H2S) attīrīšanas jaudas (piem., amīnu bloki, Klausa procesa bloki).

| II. | Sekundārie vai tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojami paņēmieni, piemēram, šādi:







  Paņēmieni | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Nereģeneratīva attīrīšana skruberī |

II.

Sekundārie vai tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojami paņēmieni, piemēram, šādi:

Paņēmieni

Apraksts

Izmantojamība

i)

Nereģeneratīva attīrīšana skruberī

Attīrīšana slapjajā skruberī vai jūras ūdens skruberī

Sk. 1.20.3. punktu.

Izmantojamība var būt ierobežota sausās zonās, kā arī gadījumā, ja attīrīšanas blakusproduktus (t. sk., piem., notekūdeņus ar lielu sāļu koncentrāciju) nevar otrreizēji izmantot vai pienācīgi likvidēt.

Izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ.

| ii) | Reģeneratīva attīrīšana skruberī |
| --- | --- |

ii)

Reģeneratīva attīrīšana skruberī

Izmanto specifisku SOX absorbējošu reaģentu (piem., absorbēšanas šķīdumu), kas parasti dod iespēju reģenerēt sēru kā blakusproduktu reģenerācijas ciklā, kur reaģentu izmanto atkārtoti.

Sk. 1.20.3. punktu.

Izmantojams tikai gadījumos, kad reģenerētos blakusproduktus var pārdot.

Esošos blokos izmantojamību var ierobežot esošās sēra reģenerācijas jaudas, kā arī vietas trūkums.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 6.tabulu.

6. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi SO2 emisijām gaisā no reģeneratora katalītiskā krekinga procesā

| Parametrs | Bloka veids/režīms | LPTP-SEL
  (mēneša vidējais rādītājs)
  mg/Nm3 |
| --- | --- | --- |
| SO2 | Jauns bloks | ≤ 300 |
| Esošs bloks/pilnīgas sadedzināšanas režīms | < 100–800 (22) |
| Esošs bloks/daļējas sadedzināšanas režīms | 100–1 200 (22) |

Parametrs

Bloka veids/režīms

LPTP-SEL

(mēneša vidējais rādītājs)

mg/Nm3

SO2

Jauns bloks

≤ 300

Esošs bloks/pilnīgas sadedzināšanas režīms

< 100–800 (22)

Esošs bloks/daļējas sadedzināšanas režīms

100–1 200 (22)

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

| LPTP 27. | Lai samazinātu oglekļa monoksīda (CO) emisijas gaisā no katalītiskā krekinga procesa (reģenerators), LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Sadedzināšanas procesu regulēšana |

LPTP 27.

Lai samazinātu oglekļa monoksīda (CO) emisijas gaisā no katalītiskā krekinga procesa (reģenerators), LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Sadedzināšanas procesu regulēšana

Sk. 1.20.5. punktu

Vispārizmantojams

| ii) | Katalizatori, kas satur oglekļa monoksīda (CO) oksidēšanas promotorus |
| --- | --- |

ii)

Katalizatori, kas satur oglekļa monoksīda (CO) oksidēšanas promotorus

Sk. 1.20.5. punktu

Vispārizmantojams tikai pilnīgas sadedzināšanas režīmā

| iii) | Oglekļa monoksīda (CO) katls |
| --- | --- |

iii)

Oglekļa monoksīda (CO) katls

Sk. 1.20.5. punktu

Vispārizmantojams tikai daļējas sadedzināšanas režīmā

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 7. tabulu.

7. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi oglekļa monoksīda emisijām gaisā no reģeneratora katalītiskā krekinga procesā daļējas sadedzināšanas režīmā

| Parametrs | Sadedzināšanas režīms | LPTP-SEL
  (mēneša vidējais rādītājs)
  mg/Nm3 |
| --- | --- | --- |
| Oglekļa monoksīds, ko izsaka kā CO | Daļējas sadedzināšanas režīms | ≤ 100 (23) |

Parametrs

Sadedzināšanas režīms

LPTP-SEL

(mēneša vidējais rādītājs)

mg/Nm3

Oglekļa monoksīds, ko izsaka kā CO

Daļējas sadedzināšanas režīms

≤ 100 (23)

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

1.6.   LPTP secinājumi par katalītiskā riforminga procesu

| LPTP 28. | Lai samazinātu polihlorēto dibenzo-p-dioksīnu/furānu (PHDD/F) emisijas gaisā no katalītiskā riforminga bloka, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Katalizatora promotora izvēle |

LPTP 28.

Lai samazinātu polihlorēto dibenzo-p-dioksīnu/furānu (PHDD/F) emisijas gaisā no katalītiskā riforminga bloka, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Katalizatora promotora izvēle

Izmantot katalizatora promotoru, lai samazinātu polihlorēto dibenzo-p-dioksīnu/furānu (PHDD/F) veidošanos reģenerācijas procesā.

Sk. 1.20.7. punktu.

Vispārizmantojams

Reģenerācijas dūmgāzu attīrīšana

| a) | Reģenerācijas gāzu reciklēšanas kontūrs ar adsorbējošo slāni |
| --- | --- |

a)

Reģenerācijas gāzu reciklēšanas kontūrs ar adsorbējošo slāni

Reģenerācijas posmā radušās dūmgāzes apstrādā, lai atdalītu hlorētos savienojumus (piem., dioksīnus).

Vispārizmantojams jaunos blokos.

Esošos blokos izmantojamība var būt atkarīga no reģenerācijas bloka konstrukcijas.

| b) | Gāzu attīrīšana slapjajā skruberī |
| --- | --- |

b)

Gāzu attīrīšana slapjajā skruberī

Sk. 1.20.3. punktu.

Nav izmantojams semireģeneratīvos riforminga blokos.

| c) | Elektrostatiskais filtrs (ESF) |
| --- | --- |

c)

Elektrostatiskais filtrs (ESF)

Sk. 1.20.1. punktu.

Nav izmantojams semireģeneratīvos riforminga blokos.

1.7.   LPTP secinājumi par koksēšanas procesiem

| LPTP 29. | Lai samazinātu emisijas gaisā no koksēšanas procesiem, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.
  Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, piemēram, šādi:







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Savākt un reciklēt koksa smelkni |

LPTP 29.

Lai samazinātu emisijas gaisā no koksēšanas procesiem, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, piemēram, šādi:

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Savākt un reciklēt koksa smelkni

Visā koksēšanas procesa gaitā (urbšana, manipulācijas, drupināšana, dzesēšana utt.) radušās koksa smelknes sistemātiska savākšana un reciklēšana.

Vispārizmantojams

| ii) | Uzglabāt koksu un darboties ar to saskaņā ar LPTP 3 |
| --- | --- |

ii)

Uzglabāt koksu un darboties ar to saskaņā ar LPTP 3

Sk. LPTP 3.

Vispārizmantojams

| iii) | Izmantot noslēgtu spiedienskalošanas sistēmu |
| --- | --- |

iii)

Izmantot noslēgtu spiedienskalošanas sistēmu

Aretiersistēma spiediena izlīdzināšanai koksa mucās.

Vispārizmantojams

| iv) | Reģenerēt gāzi (tas ietver gāzes izlaišanu pirms kameru atvēršanas, kad tām piekļūst gaiss) kā naftas pārstrādes deggāzes komponentu |
| --- | --- |

iv)

Reģenerēt gāzi (tas ietver gāzes izlaišanu pirms kameru atvēršanas, kad tām piekļūst gaiss) kā naftas pārstrādes deggāzes komponentu

Gāzi no koksēšanas kameras aizvada uz gāzes kompresoru, kur to reģenerē kā naftas pārstrādes deggāzi, nevis sadedzina lāpā.

Fleksikoksēšanas procesā ir nepieciešams pārvēršanas posms (karbonilsulfīdu pārvērš H2S), pirms gāzi no koksēšanas bloka var attīrīt.

Paņēmienu izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ.

| LPTP 30. | Lai samazinātu NOX emisijas gaisā no jēlkoksa kalcinēšanas procesa, LPTP ir izmantot selektīvo nekatalītisko reducēšanu (SNKR). |
| --- | --- |

LPTP 30.

Lai samazinātu NOX emisijas gaisā no jēlkoksa kalcinēšanas procesa, LPTP ir izmantot selektīvo nekatalītisko reducēšanu (SNKR).

Apraksts

Sk. 1.20.2. punktu.

Izmantojamība

SNKR izmantojamība (jo īpaši attiecībā uz ekspozīcijas laiku un temperatūras diapazonu) var būt ierobežota kalcinēšanas procesa specifikas dēļ.

| LPTP 31. | Lai samazinātu SOX emisijas gaisā no jēlkoksa kalcinēšanas procesa, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Nereģeneratīva attīrīšana skruberī |

LPTP 31.

Lai samazinātu SOX emisijas gaisā no jēlkoksa kalcinēšanas procesa, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Nereģeneratīva attīrīšana skruberī

Attīrīšana slapjajā skruberī vai jūras ūdens skruberī

Sk. 1.20.3. punktu.

Izmantojamība var būt ierobežota sausās zonās, kā arī gadījumā, ja attīrīšanas blakusproduktus (t. sk., piem., notekūdeņus ar lielu sāļu koncentrāciju) nevar otrreizēji izmantot vai pienācīgi likvidēt.

Izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ.

| ii) | Reģeneratīvā attīrīšana skruberī |
| --- | --- |

ii)

Reģeneratīvā attīrīšana skruberī

Izmantot specifisku SOX absorbējošu reaģentu (piem., absorbēšanas šķīdumu), kas parasti dod iespēju reģenerēt sēru kā blakusproduktu reģenerācijas ciklā, kur reaģentu izmanto atkārtoti.

Sk. 1.20.3. punktu.

Izmantojams tikai gadījumos, kad reģenerētos blakusproduktus var pārdot.

Esošos blokos izmantojamību var ierobežot esošās sēra reģenerācijas jaudas, kā arī vietas trūkums.

| LPTP 32. | Lai samazinātu putekļu emisijas gaisā no jēlkoksa kalcinēšanas procesa, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Elektrostatiskais filtrs (ESF) |

LPTP 32.

Lai samazinātu putekļu emisijas gaisā no jēlkoksa kalcinēšanas procesa, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Elektrostatiskais filtrs (ESF)

Sk. 1.20.1. punktu

Izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ.

Grafīta un anodu koksa kalcinēšanā izmantojamība var būt ierobežota, jo koksa daļiņām piemīt augsta pretestība.

| ii) | Vairākpakāpju ciklona separatori |
| --- | --- |

ii)

Vairākpakāpju ciklona separatori

Sk. 1.20.1. punktu

Vispārizmantojams

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 8. tabulu.

8. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi putekļu emisijām gaisā no jēlkoksa kalcinēšanas bloka

| Parametrs | LPTP-SEL
  (mēneša vidējais rādītājs)
  mg/Nm3 |
| --- | --- |
| Putekļi | 10–50 (24)
   (25) |

Parametrs

LPTP-SEL

(mēneša vidējais rādītājs)

mg/Nm3

Putekļi

10–50 (24)
   (25)

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

1.8.   LPTP secinājumi par atsāļošanas procesu

| LPTP 33. | Lai samazinātu ūdens patēriņu un emisijas ūdenī no atsāļošanas procesa, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Ūdens reciklēšana un atsāļošanas procesa optimizēšana |

LPTP 33.

Lai samazinātu ūdens patēriņu un emisijas ūdenī no atsāļošanas procesa, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Ūdens reciklēšana un atsāļošanas procesa optimizēšana

Ūdens atsāļošanas labā prakse, kuras mērķis ir palielināt atsāļotāja efektivitāti un samazināt skalošanas ūdens patēriņu, piem., izmantojot maisītājus ar mazu bīdes spēku vai pazeminot ūdens spiedienu. Tas nozīmē, ka jāoptimizē arī galvenie parametri šādos darba posmos: skalošana (piem., laba sajaukšana) un separācija (piem., pH, blīvums, viskozitāte, koalescences elektriskā lauka potenciāls).

Vispārizmantojams

| ii) | Vairākpakāpju atsāļotājs |
| --- | --- |

ii)

Vairākpakāpju atsāļotājs

Vairākpakāpju atsāļotāju darbības princips ir ūdens pievienošana un dehidratācija, ko atkārto vismaz divas reizes, lai panāktu labāku separācijas efektivitāti un tādējādi samazinātu koroziju tālākajos procesos.

Izmantojams jaunos blokos

| iii) | Papildu separācija |
| --- | --- |

iii)

Papildu separācija

Papildu un uzlabota eļļas/ūdens un cietas vielas/ūdens separācija, kuras mērķis ir samazināt eļļas daudzumu, kas nonāk notekūdeņu attīrīšanas ietaisē, un eļļu atgriezt tehnoloģiskajā ciklā. Te izmanto, piem., nostādināšanas tvertnes, optimālu starpfāzu līmeņa regulēšanu.

Vispārizmantojams

1.9.   LPTP secinājumi par sadedzināšanas blokiem

| LPTP 34. | Lai novērstu vai samazinātu NOX emisijas gaisā no sadedzināšanas blokiem, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. |
| --- | --- |

LPTP 34.

Lai novērstu vai samazinātu NOX emisijas gaisā no sadedzināšanas blokiem, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| I. | Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, piemēram, šādi:







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i)   Kurināmā izvēle vai attīrīšana |
| a) | Izmantot gāzi šķidrā kurināmā vietā |

I.

Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, piemēram, šādi:

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Kurināmā izvēle vai attīrīšana

a)

Izmantot gāzi šķidrā kurināmā vietā

Gāze parasti satur mazāk slāpekļa nekā šķidrais kurināmais, un tās sadedzināšanā rodas mazāk NOX emisiju.

Sk. 1.20.3. punktu.

Izmantojamību var ierobežot sarežģījumi, kas saistīti ar tāda gāzveida kurināmā pieejamību, kam ir zems sēra saturs, un to var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika.

| b) | Izmantot naftas pārstrādes kurināmo ar zemu slāpekļa saturu, piem., izvēlēties piemērotu kurināmo vai izmantot hidroattīrīšanu |
| --- | --- |

b)

Izmantot naftas pārstrādes kurināmo ar zemu slāpekļa saturu, piem., izvēlēties piemērotu kurināmo vai izmantot hidroattīrīšanu

Izvēloties, kādu šķidro kurināmo izmantot attiecīgajā blokā, priekšroku dod šķidrajam kurināmajam ar zemu slāpekļa saturu.

Hidroattīrīšanas mērķis ir samazināt sēra, slāpekļa un metāla saturu kurināmajā.

Sk. 1.20.3. punktu.

Izmantojamību var ierobežot tas, kādā mērā ir pieejams šķidrais kurināmais ar zemu slāpekļa saturu, kā arī pietiekamas ūdeņraža ražošanas jaudas un sērūdeņraža (H2S) attīrīšanas jaudas (piem., amīnu bloki, Klausa procesa bloki).

Sadedzināšanas modifikācijas

| a) | Pakāpeniska sadedzināšana:






  — | pakāpeniska gaisa padeve, |
| --- | --- | --- |

a)

Pakāpeniska sadedzināšana:

—

pakāpeniska gaisa padeve,

| — | pakāpeniska kurināmā padeve. |
| --- | --- |

—

pakāpeniska kurināmā padeve.

Sk. 1.20.2. punktu.

Ja izmanto jauktu kurināmo vai šķidro kurināmo, var būt vajadzīga īpaša degļa konstrukcija, lai realizētu pakāpenisko kurināmā padevi.

| b) | Sadedzināšanas optimizācija |
| --- | --- |

b)

Sadedzināšanas optimizācija

Sk. 1.20.2. punktu.

Vispārizmantojams

| c) | Dūmgāzu recirkulācija |
| --- | --- |

c)

Dūmgāzu recirkulācija

Sk. 1.20.2. punktu.

Izmantojams, ja ir speciāli degļi, kas aprīkoti ar dūmgāzu recirkulācijas funkciju.

Izmantojamība var aprobežoties ar dūmgāzu ārējo recirkulācijas bloku aprīkošanu ar piespiedu vilkmes/mākslīgās vilkmes režīmu.

| d) | Atšķaidītāja inžekcija |
| --- | --- |

d)

Atšķaidītāja inžekcija

Sk. punktu 1.20.2.

Vispārizmantojams gāzturbīnās, ja ir pieejami piemēroti inerti atšķaidītāji

| e) | Zemu NOX emisiju degļi (ZND) |
| --- | --- |

e)

Zemu NOX emisiju degļi (ZND)

Sk. 1.20.2. punktu.

Vispārizmantojams jaunos blokos, ņemot vērā ar kurināmo saistītos ierobežojumus (piem., mazutam).

Esošos blokos izmantojamību var ierobežot objektam specifisko parametru sarežģītība, piem., krāšņu konstrukcija, apkārtējās ierīces.

Ļoti specifiskos gadījumos var būt vajadzīgas ievērojamas modifikācijas.

Izmantojamība var būt ierobežota krāsnīs palēninātās koksēšanas procesā, jo krāsnīs var veidoties kokss.

Gāzturbīnās paņēmiens izmantojams tikai tad, ja ir kurināmais ar zemu ūdeņraža saturu (parasti < 10 %).

| II. | Sekundārie vai tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojami paņēmieni, piemēram, šādi:







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Selektīva katalītiskā reducēšana (SEK) |

II.

Sekundārie vai tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojami paņēmieni, piemēram, šādi:

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Selektīva katalītiskā reducēšana (SEK)

Sk. 1.20.2. punktu.

Vispārizmantojams jaunos blokos.

Esošos blokos izmantojamība var būt ierobežota, jo ir vajadzīga liela platība un optimāla reaģenta inžekcija.

| ii) | Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR) |
| --- | --- |

ii)

Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR)

Sk. 1.20.2. punktu.

Vispārizmantojams jaunos blokos.

Esošos blokos izmantojamība var būt ierobežota, jo ir nepieciešams noteikts temperatūras diapazons un ekspozīcijas laiks, kas jāievēro reaģenta inžekcijas laikā.

| iii) | Oksidēšana zemā temperatūrā |
| --- | --- |

iii)

Oksidēšana zemā temperatūrā

Sk. 1.20.2. punktu.

Izmantojamība var būt ierobežota, jo ir nepieciešamas papildu skruberu jaudas, kā arī pienācīgi jārisina jautājums par ozona veidošanos un attiecīgo risku vadību.

Izmantojamību var ierobežot nepieciešamība pēc notekūdeņu papildu attīrīšanas un saistītā mijiedarbība ar vides faktoriem (piem., nitrātu emisijas), kā arī nepietiekama šķidrā skābekļa padeve (bez kā nav iespējama ozona veidošanās).

Paņēmiena izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ.

| iv) | SNOX kombinētais paņēmiens |
| --- | --- |

iv)

SNOX kombinētais paņēmiens

Sk. punktu 1.20.4.

Izmantojams tikai lielām dūmgāzu plūsmām (piem., > 800 000 Nm3/h) un gadījumos, kad nepieciešama gan NOX, gan SOX emisiju samazināšana.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 9., 10. un 11. tabulu.

9. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi NOX emisijām no gāzturbīnas

| Parametrs | Bloka veids | LPTP-SEL (26)

  (mēneša vidējais rādītājs)
  mg/Nm3 pie 15 % O2 |
| --- | --- | --- |
| NOX, ko izsaka kā NO2 | Gāzturbīna (t. sk. kombinētā cikla gāzturbīna – KCGT) un integrētās gazifikācijas kombinētā cikla turbīna (IGKC)) | 40–120
  (esoša turbīna) |
| 20–50
  (jauna turbīna) (27) |

Parametrs

Bloka veids

LPTP-SEL (26)

(mēneša vidējais rādītājs)

mg/Nm3 pie 15 % O2

NOX, ko izsaka kā NO2

Gāzturbīna (t. sk. kombinētā cikla gāzturbīna – KCGT) un integrētās gazifikācijas kombinētā cikla turbīna (IGKC))

40–120

(esoša turbīna)

20–50

(jauna turbīna) (27)

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

10. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi NOX emisijām gaisā no sadedzināšanas bloka, ko darbina ar gāzi, izņemot gāzturbīnas

| Parametrs | Sadedzināšanas veids | LPTP-SEL
  (mēneša vidējais rādītājs)
  mg/Nm3 |
| --- | --- | --- |
| NOX, izteikts kā NO2 | Sadedzināšana ar gāzi | 30–150
  esošs bloks (28) |
| 30–100
  jauns bloks |

Parametrs

Sadedzināšanas veids

LPTP-SEL

(mēneša vidējais rādītājs)

mg/Nm3

NOX, izteikts kā NO2

Sadedzināšana ar gāzi

30–150

esošs bloks (28)

30–100

jauns bloks

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

11. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi NOX emisijām gaisā no sadedzināšanas blokiem, ko darbina ar dažādu kurināmo, izņemot gāzturbīnas

| Parametrs | Sadedzināšanas veids | LPTP-SEL
  (mēneša vidējais rādītājs)
  mg/Nm3 |
| --- | --- | --- |
| NOX, izteikts kā NO2 | Sadedzināšanas bloks, ko darbina ar dažādu kurināmo | 30–300
  esošs bloks (29)
   (30) |

Parametrs

Sadedzināšanas veids

LPTP-SEL

(mēneša vidējais rādītājs)

mg/Nm3

NOX, izteikts kā NO2

Sadedzināšanas bloks, ko darbina ar dažādu kurināmo

30–300

esošs bloks (29)
   (30)

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

| LPTP 35. | Lai novērstu vai samazinātu putekļu un metālu emisijas gaisā no sadedzināšanas blokiem, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. |
| --- | --- |

LPTP 35.

Lai novērstu vai samazinātu putekļu un metālu emisijas gaisā no sadedzināšanas blokiem, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| I. | Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, piemēram, šādi:







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i)   Kurināmā izvēle vai apstrāde |
| a) | Izmantot gāzi šķidrā kurināmā vietā |

I.

Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, piemēram, šādi:

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Kurināmā izvēle vai apstrāde

a)

Izmantot gāzi šķidrā kurināmā vietā

Ja šķidrā kurināmā vietā izmanto gāzi, samazinās putekļu emisijas.

Sk. 1.20.3. punktu.

Piemērojamību var ierobežot sarežģījumi, kas saistīti ar tāda kurināmā pieejamību, kam ir zems sēra saturs (piem., dabasgāzes), un to var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika.

| b) | Izmantot naftas pārstrādes kurināmo ar zemu sēra saturu, piem., izvēlēties piemērotu kurināmo vai izmantot hidroattīrīšanu |
| --- | --- |

b)

Izmantot naftas pārstrādes kurināmo ar zemu sēra saturu, piem., izvēlēties piemērotu kurināmo vai izmantot hidroattīrīšanu

Izvēloties, kādu šķidro kurināmo izmantot attiecīgajā blokā, priekšroku dod šķidrajam kurināmajam ar zemu sēra saturu.

Hidroattīrīšanas mērķis ir samazināt sēra, slāpekļa un metāla saturu kurināmajā.

Sk. 1.20.3. punktu.

Izmantojamību var ierobežot tas, kādā mērā ir pieejams šķidrais kurināmais ar zemu sēra saturu, kā arī pietiekamas ūdeņraža ražošanas jaudas un sērūdeņraža (H2S) attīrīšanas jaudas (piem., amīnu bloki, Klausa procesa bloki).

Sadedzināšanas modifikācijas

| a) | Sadedzināšanas optimizācija |
| --- | --- |

a)

Sadedzināšanas optimizācija

Sk. 1.20.2. punktu.

Vispārizmantojams visiem sadedzināšanas veidiem

| b) | Šķidrā kurināmā izsmidzināšana |
| --- | --- |

b)

Šķidrā kurināmā izsmidzināšana

Augsta spiediena izmantošana, lai samazinātu šķidrā kurināmā pilienu izmēru.

Jaunākie optimālas konstrukcijas degļi parasti aprīkoti ar tvaika izsmidzināšanas funkciju.

Vispārizmantojams šķidrā kurināmā blokiem

| II. | Sekundārie vai tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojami paņēmieni, piemēram, šādi:







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Elektrostatiskais filtrs (ESF) |

II.

Sekundārie vai tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojami paņēmieni, piemēram, šādi:

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Elektrostatiskais filtrs (ESF)

Sk. 1.20.1. punktu

Izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ.

| ii) | Trešās pakāpes pretplūsmas filtrs |
| --- | --- |

ii)

Trešās pakāpes pretplūsmas filtrs

Sk. 1.20.1. punktu

Vispārizmantojams

| iii) | Gāzu attīrīšana slapjajā skruberī |
| --- | --- |

iii)

Gāzu attīrīšana slapjajā skruberī

Sk. 1.20.3. punktu

Izmantojamība var būt ierobežota sausās zonās, kā arī gadījumā, ja attīrīšanas blakusproduktus (t. sk., piem., notekūdeņus ar lielu sāļu koncentrāciju) nevar otrreizēji izmantot vai pienācīgi likvidēt. Paņēmiena izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ.

| iv) | Centrbēdzes skruberi |
| --- | --- |

iv)

Centrbēdzes skruberi

Sk. 1.20.1. punktu

Vispārizmantojams

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 12. tabulu.

12. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi putekļu emisijām gaisā no sadedzināšanas bloka, ko darbina ar dažādu kurināmo, izņemot gāzturbīnas

| Parametrs | Sadedzināšanas veids | LPTP-SEL
  (mēneša vidējais rādītājs)
  mg/Nm3 |
| --- | --- | --- |
| Putekļi | Sadedzināšana, izmantojot dažādu kurināmo | 5–50
  esošs bloks (31)
   (32) |
| 5–25
  jauns bloks < 50 MW |

Parametrs

Sadedzināšanas veids

LPTP-SEL

(mēneša vidējais rādītājs)

mg/Nm3

Putekļi

Sadedzināšana, izmantojot dažādu kurināmo

5–50

esošs bloks (31)
   (32)

5–25

jauns bloks < 50 MW

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

| LPTP 36. | Lai novērstu vai samazinātu SOX emisijas gaisā no sadedzināšanas blokiem, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. |
| --- | --- |

LPTP 36.

Lai novērstu vai samazinātu SOX emisijas gaisā no sadedzināšanas blokiem, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| I. | Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, kuru pamatā ir kurināmā izvēle vai apstrāde, piemēram, šādi:







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Izmantot gāzi šķidrā kurināmā vietā |

I.

Primārie vai ar tehnoloģisko procesu saistīti paņēmieni, kuru pamatā ir kurināmā izvēle vai apstrāde, piemēram, šādi:

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Izmantot gāzi šķidrā kurināmā vietā

Sk. 1.20.3. punktu.

Piemērojamību var ierobežot sarežģījumi, kas saistīti ar tāda kurināmā pieejamību, kam ir zems sēra saturs (piem., dabasgāze), un to var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika.

| ii) | Attīrīt naftas pārstrādes deggāzi |
| --- | --- |

ii)

Attīrīt naftas pārstrādes deggāzi

Atlikusī H2S koncentrācija naftas pārstrādes deggāzē ir atkarīga no attīrīšanas procesa parametriem, piem., spiediena, ko izmanto attīrīšanā ar amīniem.

Sk. 1.20.3. punktu.

Ja gāzei ir maza siltumspēja un tā satur karbonilsulfīdu, piem., no koksēšanas blokiem, tad var būt nepieciešams pirms H2S atdalīšanas gāzi apstrādāt konverterā.

| iii) | Izmantot naftas pārstrādes kurināmo ar zemu sēra saturu, piem., izvēlēties piemērotu kurināmo vai izmantot hidroattīrīšanu. |
| --- | --- |

iii)

Izmantot naftas pārstrādes kurināmo ar zemu sēra saturu, piem., izvēlēties piemērotu kurināmo vai izmantot hidroattīrīšanu.

Izvēloties, kādu šķidro kurināmo izmantot attiecīgajā blokā, priekšroku dod šķidrajam kurināmajam ar zemu sēra saturu.

Hidroattīrīšanas mērķis ir samazināt sēra, slāpekļa un metāla saturu kurināmajā.

Sk. 1.20.3. punktu.

Izmantojamību ierobežo tas, kādā mērā ir pieejams šķidrais kurināmais ar zemu sēra saturu, kā arī pietiekamas ūdeņraža ražošanas jaudas un sērūdeņraža (H2S) attīrīšanas jaudas (piem., amīnu bloki, Klausa procesa bloki).

| II. | Sekundārie vai tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojami paņēmieni, piemēram, šādi:







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Nereģeneratīva attīrīšana skruberī |

II.

Sekundārie vai tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojami paņēmieni, piemēram, šādi:

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Nereģeneratīva attīrīšana skruberī

Attīrīšana slapjajā skruberī vai jūras ūdens skruberī

Sk. 1.20.3. punktu.

Izmantojamība var būt ierobežota sausās zonās, kā arī gadījumā, ja attīrīšanas blakusproduktus (t. sk., piem., notekūdeņus ar lielu sāļu koncentrāciju) nevar otrreizēji izmantot vai pienācīgi likvidēt.

Paņēmiena izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ.

| ii) | Reģeneratīvā attīrīšana skruberī |
| --- | --- |

ii)

Reģeneratīvā attīrīšana skruberī

Izmantot specifisku SOX absorbējošu reaģentu (piem., absorbēšanas šķīdumu), kas parasti dod iespēju reģenerēt sēru kā blakusproduktu reģenerācijas ciklā, kur reaģentu izmanto atkārtoti.

Sk. 1.20.3. punktu.

Izmantojams tikai gadījumos, kad reģenerētos blakusproduktus var pārdot.

Esošo bloku modernizēšanas iespējas var ierobežot esošās sēra reģenerācijas jaudas.

Paņēmiena izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ.

| iii) | SNOX kombinētais paņēmiens |
| --- | --- |

iii)

SNOX kombinētais paņēmiens

Sk. 1.20.4. punktu.

Izmantojams tikai lielām dūmgāzu plūsmām (piem., > 800 000 Nm3/h) un gadījumos, kad nepieciešama gan NOX, gan SOX emisiju samazināšana.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 13 un 14. tabulu.

13. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi SO2 emisijām gaisā no sadedzināšanas blokiem, ko darbina ar naftas pārstrādes deggāzi, izņemot gāzturbīnas

| Parametrs | LPTP-SEL
  (mēneša vidējais rādītājs)
  mg/Nm3 |
| --- | --- |
| SO2 | 5–35 (33) |

Parametrs

LPTP-SEL

(mēneša vidējais rādītājs)

mg/Nm3

SO2

5–35 (33)

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

14. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi SO2 emisijām gaisā no sadedzināšanas blokiem, ko darbina ar dažādu kurināmo, izņemot gāzturbīnas un stacionārus gāzdzinējus

LPTP-SEL attiecas uz vidējām svērtajām emisijām no pārstrādes rūpnīcā esošiem sadedzināšanas blokiem, ko darbina ar dažādu kurināmo, izņemot gāzturbīnas un stacionārus gāzdzinējus.

| Parametrs | LPTP-SEL
  (mēneša vidējais rādītājs)
  mg/Nm3 |
| --- | --- |
| SO2 | 35–600 |

Parametrs

LPTP-SEL

(mēneša vidējais rādītājs)

mg/Nm3

SO2

35–600

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

| LPTP 37. | Lai samazinātu oglekļa monoksīda (CO) emisijas gaisā no sadedzināšanas blokiem, LPTP ir izmantot sadedzināšanas regulēšanu. |
| --- | --- |

LPTP 37.

Lai samazinātu oglekļa monoksīda (CO) emisijas gaisā no sadedzināšanas blokiem, LPTP ir izmantot sadedzināšanas regulēšanu.

Apraksts

Sk. 1.20.5. punktu.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 15. tabulu.

15. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi oglekļa monoksīda emisijām no sadedzināšanas bloka

| Parametrs | LPTP-SEL
  (mēneša vidējais rādītājs)
  mg/Nm3 |
| --- | --- |
| Oglekļa monoksīds, ko izsaka kā CO | ≤ 100 |

Parametrs

LPTP-SEL

(mēneša vidējais rādītājs)

mg/Nm3

Oglekļa monoksīds, ko izsaka kā CO

≤ 100

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

1.10.   LPTP secinājumi par ēterificēšanas procesu

| LPTP 38. | Lai samazinātu emisijas gaisā no ēterificēšanas procesa, LPTP ir nodrošināt pienācīgu procesa atgāzu attīrīšanu, proti, novadīt tās uz naftas pārstrādes deggāzes kontūru. |
| --- | --- |

LPTP 38.

Lai samazinātu emisijas gaisā no ēterificēšanas procesa, LPTP ir nodrošināt pienācīgu procesa atgāzu attīrīšanu, proti, novadīt tās uz naftas pārstrādes deggāzes kontūru.

| LPTP 39. | Lai netraucētu bioloģisko attīrīšanu, LPTP ir izmantot glabāšanas rezervuāru un pienācīgi plānot bloka darbību, lai kontrolētu izšķīdušo toksisko sastāvdaļu (piem., metanola, skudrskābes, ēteru) saturu notekūdeņos pirms to galīgās attīrīšanas. |
| --- | --- |

LPTP 39.

Lai netraucētu bioloģisko attīrīšanu, LPTP ir izmantot glabāšanas rezervuāru un pienācīgi plānot bloka darbību, lai kontrolētu izšķīdušo toksisko sastāvdaļu (piem., metanola, skudrskābes, ēteru) saturu notekūdeņos pirms to galīgās attīrīšanas.

1.11.   LPTP secinājumi par izomerizācijas procesu

| LPTP 40. | Lai samazinātu hlora savienojumu emisijas gaisā, LPTP ir optimizēt to hlororganisko savienojumu izmantošanu, kurus lieto, lai uzturētu katalizatora aktivitāti (ja šāds process ir ieviests), vai izmantot katalizēšanas sistēmas bez hlora. |
| --- | --- |

LPTP 40.

Lai samazinātu hlora savienojumu emisijas gaisā, LPTP ir optimizēt to hlororganisko savienojumu izmantošanu, kurus lieto, lai uzturētu katalizatora aktivitāti (ja šāds process ir ieviests), vai izmantot katalizēšanas sistēmas bez hlora.

1.12.   LPTP secinājumi par dabasgāzes pārstrādi

| LPTP 41. | Lai samazinātu sēra dioksīda emisijas gaisā no dabasgāzes rūpnīcas, LPTP ir izmantot LPTP 54. |
| --- | --- |

LPTP 41.

Lai samazinātu sēra dioksīda emisijas gaisā no dabasgāzes rūpnīcas, LPTP ir izmantot LPTP 54.

| LPTP 42. | Lai samazinātu slāpekļa oksīdu (NOX) emisijas gaisā no dabasgāzes rūpnīcas, LPTP ir izmantot LPTP 34. |
| --- | --- |

LPTP 42.

Lai samazinātu slāpekļa oksīdu (NOX) emisijas gaisā no dabasgāzes rūpnīcas, LPTP ir izmantot LPTP 34.

| LPTP 43. | Ja neapstrādātas dabasgāzes sastāvā ir dzīvsudrabs, tad, lai novērstu dzīvsudraba emisijas, LPTP ir atdalīt dzīvsudrabu un reģenerēt dzīvsudrabu saturošās dūņas, ko paredzēts likvidēt. |
| --- | --- |

LPTP 43.

Ja neapstrādātas dabasgāzes sastāvā ir dzīvsudrabs, tad, lai novērstu dzīvsudraba emisijas, LPTP ir atdalīt dzīvsudrabu un reģenerēt dzīvsudrabu saturošās dūņas, ko paredzēts likvidēt.

1.13.   LPTP secinājumi par destilācijas procesu

| LPTP 44. | Lai novērstu vai samazinātu notekūdeņu rašanos no destilācijas procesa, LPTP ir izmantot šķidrumgredzena vakuumsūkņus vai virsmas kondensatorus. |
| --- | --- |

LPTP 44.

Lai novērstu vai samazinātu notekūdeņu rašanos no destilācijas procesa, LPTP ir izmantot šķidrumgredzena vakuumsūkņus vai virsmas kondensatorus.

Izmantojamība

Dažos modernizētos blokos var nebūt izmantojams. Jaunos blokos var būt vajadzīgi vakuumsūkņi (iespējams, arī kombinācijā ar tvaika ežektoriem), lai sasniegtu augstu vakuumu (10 mm Hg). Tāpat ir nepieciešama rezerves ietaise gadījumiem, ja vakuumsūknis pārstāj darboties.

| LPTP 45. | Lai novērstu vai samazinātu ūdens piesārņojumu no destilācijas procesa, LPTP ir skābo ūdeni novadīt uz atdestilēšanas bloku. |
| --- | --- |

LPTP 45.

Lai novērstu vai samazinātu ūdens piesārņojumu no destilācijas procesa, LPTP ir skābo ūdeni novadīt uz atdestilēšanas bloku.

| LPTP 46. | Lai novērstu vai samazinātu emisijas gaisā no destilācijas blokiem, LPTP ir nodrošināt procesa atgāzu (īpaši nekondensējamo atgāzu) pienācīgu attīrīšanu, proti, pirms tālākas izmantošanas atdalīt skābās gāzes. |
| --- | --- |

LPTP 46.

Lai novērstu vai samazinātu emisijas gaisā no destilācijas blokiem, LPTP ir nodrošināt procesa atgāzu (īpaši nekondensējamo atgāzu) pienācīgu attīrīšanu, proti, pirms tālākas izmantošanas atdalīt skābās gāzes.

Izmantojamība

Vispārizmantojams jēlnaftas destilācijas blokos un vakuumdestilācijas blokos. Var nebūt izmantojams savrupās smērvielu un bitumena rūpnīcās, kur sēra savienojumu emisijas ir mazākas par 1 t/d. Specifiskas konfigurācijas rūpnīcās izmantojamība var būt ierobežota, jo var būt nepieciešami, piem., lieli cauruļvadi, kompresori vai papildu jaudas attīrīšanai ar amīniem.

1.14.   LPTP secinājumi par produktu apstrādes procesu

| LPTP 47. | Lai samazinātu emisijas gaisā no produktu apstrādes procesa, LPTP ir nodrošināt, ka atgāzes (jo īpaši – smakojošs nostrādātais gaiss no atsērošanas blokiem) tiek pienācīgi likvidētas, t. i., tiek novadītas iznīcināšanai, piem., sadedzināšanai. |
| --- | --- |

LPTP 47.

Lai samazinātu emisijas gaisā no produktu apstrādes procesa, LPTP ir nodrošināt, ka atgāzes (jo īpaši – smakojošs nostrādātais gaiss no atsērošanas blokiem) tiek pienācīgi likvidētas, t. i., tiek novadītas iznīcināšanai, piem., sadedzināšanai.

Izmantojamība

Vispārizmantojams produktu apstrādes procesos, kur gāzu plūsmas var droši novadīt uz iznīcināšanas blokiem. Drošības apsvērumu dēļ var nebūt izmantojams atsērošanas blokos.

| LPTP 48. | Lai samazinātu atkritumu un notekūdeņu rašanos gadījumos, kad produktu apstrādes procesā izmanto sārmus, LPTP ir vienā blokā daļēji nostrādāto sārmu izmantot citā blokā, kā arī pienācīgi apsaimniekot nostrādāto sārmu, tostarp pēc pienācīgas attīrīšanas (piem., atdestilēšanas) to reciklēt. |
| --- | --- |

LPTP 48.

Lai samazinātu atkritumu un notekūdeņu rašanos gadījumos, kad produktu apstrādes procesā izmanto sārmus, LPTP ir vienā blokā daļēji nostrādāto sārmu izmantot citā blokā, kā arī pienācīgi apsaimniekot nostrādāto sārmu, tostarp pēc pienācīgas attīrīšanas (piem., atdestilēšanas) to reciklēt.

1.15.   LPTP secinājumi par glabāšanu un rīkošanos

| LPTP 49. | Lai samazinātu GOS emisijas gaisā no gaistošu šķidro ogļūdeņražu savienojumu glabāšanas, LPTP ir izmantot cisternas ar peldošo jumtu, kas aprīkotas ar augstefektīviem blīvslēgiem, vai cisternas ar nekustīgo jumtu, kas pievienotas sistēmai, pa kuru tvaiku novada atpakaļ cisternā. |
| --- | --- |

LPTP 49.

Lai samazinātu GOS emisijas gaisā no gaistošu šķidro ogļūdeņražu savienojumu glabāšanas, LPTP ir izmantot cisternas ar peldošo jumtu, kas aprīkotas ar augstefektīviem blīvslēgiem, vai cisternas ar nekustīgo jumtu, kas pievienotas sistēmai, pa kuru tvaiku novada atpakaļ cisternā.

Apraksts

Augstefektīvi blīvslēgi ir īpašas ierīces, kuru uzdevums ir ierobežot tvaiku zudumus, piem., uzlaboti pirmās kārtas blīvslēgi, papildu (otrās vai trešās kārtas) blīvslēgi (atkarībā no emitētajiem daudzumiem).

Izmantojamība

Augstefektīvu blīvslēgu izmantojamība var būt ierobežota, ciktāl tas attiecas uz trešās kārtas blīvslēgu modernizāciju esošām cisternām.

| LPTP 50. | Lai samazinātu GOS emisijas gaisā no gaistošu šķidro ogļūdeņražu savienojumu glabāšanas, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Manuāla jēlnaftas cisternu tīrīšana |

LPTP 50.

Lai samazinātu GOS emisijas gaisā no gaistošu šķidro ogļūdeņražu savienojumu glabāšanas, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Manuāla jēlnaftas cisternu tīrīšana

Naftas cisternas tīra strādnieki, kas iekļūst cisternā un manuāli aizvāc nogulsnes.

Vispārizmantojams

| ii) | Noslēgta kontūra sistēmas izmantošana |
| --- | --- |

ii)

Noslēgta kontūra sistēmas izmantošana

Iekšējās apskates vajadzībām cisternas periodiski iztukšo, iztīra un atbrīvo no gāzēm. Tīrīšana ietver cisternas dibenā esošo nosēdumu izšķīdināšanu. Noslēgta kontūra sistēmas, ko var kombinēt ar tehnoloģiskā cikla beigās izmantojamiem, mobiliem emisiju mazināšanas paņēmieniem, novērš vai samazina GOS emisijas.

Izmantojamība var būt ierobežota, piem., atkarībā no cisternā esošo atlikumu veida, jumta konstrukcijas vai materiāliem, no kuriem cisterna izgatavota.

| LPTP 51. | Lai novērstu vai samazinātu emisijas augsnē no šķidro ogļūdeņražu savienojumu glabāšanas, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Apkopes programma, t. sk. korozijas novērošana, novēršana un kontrole |

LPTP 51.

Lai novērstu vai samazinātu emisijas augsnē no šķidro ogļūdeņražu savienojumu glabāšanas, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Apkopes programma, t. sk. korozijas novērošana, novēršana un kontrole

Apsaimniekošanas sistēma, kas ietver šādus elementus: sūču konstatēšana un darbības regulēšana, lai nepieļautu cisternu pārpildīšanu; inventāra kontrole un uz riska novērtējumu balstītas cisternu inspicēšanas procedūras ar pietiekamiem starplaikiem, lai pārliecinātos par cisternas veselumu; apkopes darbi, lai uzlabotu cisternas hermetizējumu. Te ietilpst arī sistēmiski reaģēšanas pasākumi noplūžu gadījumā, lai varētu rīkoties, pirms noplūde sasniegusi pazemes ūdeņus. Īpaši jāpastiprina apkopes periodos.

Vispārizmantojams

| ii) | Cisternas ar dubultdibenu |
| --- | --- |

ii)

Cisternas ar dubultdibenu

Cisternai ir otrs, necaurlaidīgs dibens, kas nodrošina zināmu aizsardzību pret noplūdēm caur pirmo dibenu.

Vispārizmantojams jaunām cisternām un esošām cisternām pēc kapitālā remonta (34)

| iii) | Necaurlaidīgs membrānas oderējums |
| --- | --- |

iii)

Necaurlaidīgs membrānas oderējums

Nepārtraukts pretinfiltrācijas segums zem visas cisternas.

Vispārizmantojams jaunām cisternām un esošām cisternām pēc kapitālā remonta (34)

| iv) | Cisternu parka pietiekama apvaļņošana |
| --- | --- |

iv)

Cisternu parka pietiekama apvaļņošana

Cisternu parka apvaļņojums paredzēts, lai uztvertu lielas noplūdes, ko var izraisīt cisternas korpusa pārrāvums vai cisternas pārpildīšana (gan vides, gan drošības apsvērumu dēļ). Tā lielumu un attiecīgos būvnormatīvus parasti paredz pašvaldības noteikumos.

Vispārizmantojams

| LPTP 52. | Lai samazinātu GOS emisijas gaisā no gaistošu šķidro ogļūdeņražu savienojumu iepildīšanas un iztukšošanas operācijām, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju, lai sasniegtu vismaz 95 % reģenerācijas intensitātes.







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība (35) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tvaiku pārstrāde ar šādiem paņēmieniem:






  i) | kondensācija; |

LPTP 52.

Lai samazinātu GOS emisijas gaisā no gaistošu šķidro ogļūdeņražu savienojumu iepildīšanas un iztukšošanas operācijām, LPTP ir izmantot vienu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju, lai sasniegtu vismaz 95 % reģenerācijas intensitātes.

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība (35)

Tvaiku pārstrāde ar šādiem paņēmieniem:

i)

kondensācija;

| ii) | absorbcija; |
| --- | --- |

ii)

absorbcija;

| iii) | adsorbcija; |
| --- | --- |

iii)

adsorbcija;

| iv) | atdalīšana ar membrānām; |
| --- | --- |

iv)

atdalīšana ar membrānām;

| v) | hibrīdsistēmas |
| --- | --- |

v)

hibrīdsistēmas

Sk. 1.20.6. punktu.

Vispārizmantojams iepildīšanas/iztukšošanas operācijās, kuru ražīgums ir > 5 000 m3 gadā. Nav izmantojams tādās iepildīšanas/iztukšošanas operācijās uz jūras kuģiem, kuru ražīgums ir < 1 milj. m3 gadā.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 16 tabulu.

16. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi nemetāna GOS un benzola emisijām gaisā no gaistošu šķidro ogļūdeņražu savienojumu iepildīšanas un iztukšošanas operācijām

| Parametrs | LPTP-SEL
  (stundas vidējais rādītājs) (36) |
| --- | --- |
| NMGOS | 0,15–10 g/Nm3
   (37)
   (38) |
| Benzols (38) | < 1 mg/Nm3 |

Parametrs

LPTP-SEL

(stundas vidējais rādītājs) (36)

NMGOS

0,15–10 g/Nm3
   (37)
   (38)

Benzols (38)

< 1 mg/Nm3

1.16.   LPTP secinājumi par viskozitātes samazināšanu un citiem termiskiem procesiem

| LPTP 53. | Lai samazinātu emisijas ūdenī no viskozitātes samazināšanas un citiem termiskiem procesiem, LPTP ir nodrošināt pienācīgu notekūdeņu attīrīšanu ar LPTP 11 aprakstītajiem paņēmieniem. |
| --- | --- |

LPTP 53.

Lai samazinātu emisijas ūdenī no viskozitātes samazināšanas un citiem termiskiem procesiem, LPTP ir nodrošināt pienācīgu notekūdeņu attīrīšanu ar LPTP 11 aprakstītajiem paņēmieniem.

1.17.   LPTP secinājumi par dūmgāzu atsērošanu

| LPTP 54. | Lai samazinātu sēra emisijas gaisā no sērūdeņražus (H2S) saturošām atgāzēm, LPTP ir izmantot visus tālāk aprakstītos tehniskos paņēmienus.







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība (39) |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Skābo gāzu atdalīšana, piem., atsērošana ar amīniem |

LPTP 54.

Lai samazinātu sēra emisijas gaisā no sērūdeņražus (H2S) saturošām atgāzēm, LPTP ir izmantot visus tālāk aprakstītos tehniskos paņēmienus.

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība (39)

i)

Skābo gāzu atdalīšana, piem., atsērošana ar amīniem

Sk. 1.20.3. punktu.

Vispārizmantojams

| ii) | Sēra reģenerācijas bloks (SRB), piem., Klausa process. |
| --- | --- |

ii)

Sēra reģenerācijas bloks (SRB), piem., Klausa process.

Sk. 1.20.3. punktu.

Vispārizmantojams

| iii) | Pēcgāzu attīrīšanas bloks (PGAB) |
| --- | --- |

iii)

Pēcgāzu attīrīšanas bloks (PGAB)

Sk. 1.20.3. punktu.

Attiecībā uz esošu SRB modernizāciju izmantojamība var būt ierobežota atkarībā no SRB lieluma, bloku konfigurācijas un jau izmantotā sēra reģenerācijas procesa.

Ar LPTP saistīto ekoloģisko raksturlielumu līmeņi (LPTP-SERL) Sk. 17. tabulu.

17. tabula

Ar LPTP saistīto ekoloģisko raksturlielumu līmeņi dūmgāzēs esošā sēra (H2S) reģenerācijas sistēmai

| | Ar LPTP saistītais ekoloģisko raksturlielumu līmenis (mēneša vidējais rādītājs) |
| --- | --- |
| Skābo gāzu atdalīšana | Panākt sērūdeņražu (H2S) atdalīšanu attīrītajā naftas pārstrādes gāzē, lai sasniegtu LPTP-SEL, kas noteiktas sadedzināšanai ar gāzi saskaņā ar LPTP 36 |
| Sēra reģenerācijas efektivitāte (40) | Jauns bloks 99,5 – > 99,9 % |
| Esošs bloks ≥ 98,5 % |

Ar LPTP saistītais ekoloģisko raksturlielumu līmenis (mēneša vidējais rādītājs)

Skābo gāzu atdalīšana

Panākt sērūdeņražu (H2S) atdalīšanu attīrītajā naftas pārstrādes gāzē, lai sasniegtu LPTP-SEL, kas noteiktas sadedzināšanai ar gāzi saskaņā ar LPTP 36

Sēra reģenerācijas efektivitāte (40)

Jauns bloks 99,5 – > 99,9 %

Esošs bloks ≥ 98,5 %

Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 4.

1.18.   LPTP secinājumi par lāpām

| LPTP 55. | Lai novērstu emisijas gaisā no lāpām, LPTP ir izmantot sadedzināšanu lāpā tikai drošības apsvērumu dēļ vai nestandarta ekspluatācijas apstākļos (piem., iedarbināšana, apturēšana). |
| --- | --- |

LPTP 55.

Lai novērstu emisijas gaisā no lāpām, LPTP ir izmantot sadedzināšanu lāpā tikai drošības apsvērumu dēļ vai nestandarta ekspluatācijas apstākļos (piem., iedarbināšana, apturēšana).

| LPTP 56. | Lai samazinātu emisijas gaisā no lāpām gadījumos, kad sadedzināšana lāpā ir neizbēgama, LPTP ir izmantot tālāk aprakstītos tehniskos paņēmienus.







  Paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Pareizs ražotnes projekts |

LPTP 56.

Lai samazinātu emisijas gaisā no lāpām gadījumos, kad sadedzināšana lāpā ir neizbēgama, LPTP ir izmantot tālāk aprakstītos tehniskos paņēmienus.

Paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

i)

Pareizs ražotnes projekts

Sk. 1.20.7. punktu

Izmantojams jaunos blokos.

Esošos blokos var uzstādīt lāpā sadedzināmo gāzu reģenerācijas sistēmu

| ii) | Ražotnes vadība |
| --- | --- |

ii)

Ražotnes vadība

Sk. 1.20.7. punktu

Vispārizmantojams

| iii) | Pareiza lāpu konstrukcija |
| --- | --- |

iii)

Pareiza lāpu konstrukcija

Sk. 1.20.7. punktu

Izmantojams jaunos blokos

| iv) | Monitorings un ziņošana |
| --- | --- |

iv)

Monitorings un ziņošana

Sk. 1.20.7. punktu

Vispārizmantojams

1.19.   LPTP secinājumi par integrētu emisiju pārvaldību

| LPTP 57. | Lai kopumā samazinātu NOX emisijas gaisā no sadedzināšanas blokiem un plūstoša slāņa katalītiskā krekinga (PKK) blokiem, LPTP ir izmantot integrētu emisiju pārvaldību kā alternatīvu LPTP 24 un LPTP 34. |
| --- | --- |

LPTP 57.

Lai kopumā samazinātu NOX emisijas gaisā no sadedzināšanas blokiem un plūstoša slāņa katalītiskā krekinga (PKK) blokiem, LPTP ir izmantot integrētu emisiju pārvaldību kā alternatīvu LPTP 24 un LPTP 34.

Apraksts

NOX emisijas no vairākiem vai visiem ražotnes sadedzināšanas blokiem un PKK blokiem pārvalda integrēti, proti, izmanto un piemēro vispiemērotāko LPTP kombināciju attiecībā uz dažādiem blokiem, kā arī seko līdzi to efektivitātei; šādi rīkojoties, panāk, ka kopējās emisijas ir vienādas ar vai mazākas par emisijām, ko panāktu, ja katrā blokā piemērotu LPTP 24 un LPTP 34 norādītos LPTP-SEL.

Šis paņēmiens ir sevišķi piemērots tādām naftas pārstrādes rūpnīcām, kur:

| — | rūpnīca ir sevišķi komplicēta, tiek izmantoti ļoti daudzi sadedzināšanas un tehnoloģiskie bloki, kas ir savā starpā saistīti no izejvielu un energopadeves viedokļa, |
| --- | --- |

—

rūpnīca ir sevišķi komplicēta, tiek izmantoti ļoti daudzi sadedzināšanas un tehnoloģiskie bloki, kas ir savā starpā saistīti no izejvielu un energopadeves viedokļa,

| — | bieži tiek koriģēts tehnoloģiskais process atkarībā no izmantotās jēlnaftas kvalitātes, |
| --- | --- |

—

bieži tiek koriģēts tehnoloģiskais process atkarībā no izmantotās jēlnaftas kvalitātes,

| — | tehniski nepieciešams daļu no tehnoloģiskajiem atlikumiem izmantot par pašu kurināmo, kas nozīmē, ka bieži jāmaina kurināmā kombinācija atkarībā no procesa vajadzībām. |
| --- | --- |

—

tehniski nepieciešams daļu no tehnoloģiskajiem atlikumiem izmantot par pašu kurināmo, kas nozīmē, ka bieži jāmaina kurināmā kombinācija atkarībā no procesa vajadzībām.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi. Sk. 18. tabulu.

Bez tam katram jaunam sadedzināšanas blokam vai jaunam PKK blokam, kas iekļauts emisiju integrētas pārvaldības sistēmā, piemēro LPTP 24 un LPTP 34 norādītos LPTP-SEL.

18. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi NOX emisijām gaisā, kad piemēro LPTP 57

LPTP-SEL attiecībā uz NOx emisijām no blokiem, kam piemēro LPTP 57, ko izsaka mg/Nm3 kā mēneša vidējo vērtību, ir vienādi ar vai mazāki par to NOx koncentrāciju vidējo svērto vērtību (izsaka mg/Nm3 kā mēneša vidējo vērtību), ko varētu panākt, ja praksē katrā blokā izmantotu paņēmienus, kas ļautu attiecīgajam blokam sasniegt šādus parametrus:

| a) | katalītiskā krekinga procesa bloki (reģeneratori): 4. tabulā (LPTP 24) norādītie LPTP-SEL; |
| --- | --- |

a)

katalītiskā krekinga procesa bloki (reģeneratori): 4. tabulā (LPTP 24) norādītie LPTP-SEL;

| b) | sadedzināšanas bloki, kuros dedzina naftas pārstrādes kurināmo vai nu vienu pašu, vai kopā ar citu kurināmo: 9., 10. un 11. tabulā (LPTP 34) norādītais LPTP-SEL diapazons. |
| --- | --- |

b)

sadedzināšanas bloki, kuros dedzina naftas pārstrādes kurināmo vai nu vienu pašu, vai kopā ar citu kurināmo: 9., 10. un 11. tabulā (LPTP 34) norādītais LPTP-SEL diapazons.

Šo LPTP-SEL izsaka ar šādu formulu:

Formula

Piezīmes

| 1. | Piemērojamie skābekļa standartapstākļi ir norādīti 1. tabulā. |
| --- | --- |

1.

Piemērojamie skābekļa standartapstākļi ir norādīti 1. tabulā.

| 2. | Atsevišķu bloku emisijas līmeņu svērumu aprēķina, pamatojoties uz attiecīgā bloka dūmgāzu caurplūdumu, ko izsaka kā mēneša vidējo vērtību (Nm3/h), kas ir reprezentatīva šā bloka normālai ekspluatācijai rūpnīcā (1. piezīmē minētajos standartapstākļos). |
| --- | --- |

2.

Atsevišķu bloku emisijas līmeņu svērumu aprēķina, pamatojoties uz attiecīgā bloka dūmgāzu caurplūdumu, ko izsaka kā mēneša vidējo vērtību (Nm3/h), kas ir reprezentatīva šā bloka normālai ekspluatācijai rūpnīcā (1. piezīmē minētajos standartapstākļos).

| 3. | Ja ir būtiskas un strukturālas kurināmā izmaiņas, kas ietekmē blokam piemērojamos LPTP-SEL, vai citas būtiskas un strukturālas izmaiņas, kas skar attiecīgo bloku funkcionēšanu, vai ja bloki tiek nomainīti vai paplašināti, vai ja tiek pievienoti sadedzināšanas bloki vai PKK bloki, attiecīgi jākoriģē 18. tabulā norādītais LPTP-SEL. |
| --- | --- |

3.

Ja ir būtiskas un strukturālas kurināmā izmaiņas, kas ietekmē blokam piemērojamos LPTP-SEL, vai citas būtiskas un strukturālas izmaiņas, kas skar attiecīgo bloku funkcionēšanu, vai ja bloki tiek nomainīti vai paplašināti, vai ja tiek pievienoti sadedzināšanas bloki vai PKK bloki, attiecīgi jākoriģē 18. tabulā norādītais LPTP-SEL.

Ar LPTP 57 saistītais monitorings.

LPTP NOx emisiju monitoringam atbilstīgi emisiju integrētas pārvaldības paņēmienam ir tāds pats, kā norādīts LPTP 4, un to papildina šādi elementi:

| — | monitoringa plāns, tostarp monitorēto procesu apraksts, katra procesa monitorēto emisijas avotu un avotu plūsmu (produkti, dūmgāzes) saraksts, izmantotās metodikas apraksts (aprēķini, mērījumi) un tās pamatā esošie pieņēmumi un attiecīgais ticamības līmenis, |
| --- | --- |

—

monitoringa plāns, tostarp monitorēto procesu apraksts, katra procesa monitorēto emisijas avotu un avotu plūsmu (produkti, dūmgāzes) saraksts, izmantotās metodikas apraksts (aprēķini, mērījumi) un tās pamatā esošie pieņēmumi un attiecīgais ticamības līmenis,

| — | pastāvīgs attiecīgo bloku dūmgāzu caurplūduma monitorings (vai nu tieši mērījumi, vai līdzvērtīga metode), |
| --- | --- |

—

pastāvīgs attiecīgo bloku dūmgāzu caurplūduma monitorings (vai nu tieši mērījumi, vai līdzvērtīga metode),

| — | datu pārvaldības sistēma, kas domāta visu to monitoringa datu vākšanai, apstrādei un paziņošanai, kuri nepieciešami, lai noteiktu emisijas no integrētas emisiju pārvaldības aptvertajiem avotiem. |
| --- | --- |

—

datu pārvaldības sistēma, kas domāta visu to monitoringa datu vākšanai, apstrādei un paziņošanai, kuri nepieciešami, lai noteiktu emisijas no integrētas emisiju pārvaldības aptvertajiem avotiem.

| LPTP 58. | Lai kopumā samazinātu SO2 emisijas gaisā no sadedzināšanas blokiem, plūstoša slāņa katalītiskā krekinga (PKK) blokiem un blokiem sēra reģenerēšanai no dūmgāzēm, LPTP ir izmantot integrētu emisiju pārvaldību kā alternatīvu LPTP 26, LPTP 36 un LPTP 54. |
| --- | --- |

LPTP 58.

Lai kopumā samazinātu SO2 emisijas gaisā no sadedzināšanas blokiem, plūstoša slāņa katalītiskā krekinga (PKK) blokiem un blokiem sēra reģenerēšanai no dūmgāzēm, LPTP ir izmantot integrētu emisiju pārvaldību kā alternatīvu LPTP 26, LPTP 36 un LPTP 54.

Apraksts

SO2 emisijas no vairākiem vai visiem ražotnē esošajiem sadedzināšanas blokiem, PKK blokiem un blokiem sēra reģenerēšanai no dūmgāzēm pārvalda integrēti, proti, izmanto un piemēro vispiemērotāko LPTP kombināciju attiecībā uz dažādajiem blokiem, kā arī seko līdzi to efektivitātei; šādi rīkojoties, panāk, ka kopējās emisijas ir vienādas ar vai mazākas par emisijām, ko panāktu, ja katrā blokā piemērotu LPTP 26 un LPTP 36 norādītos LPTP-SEL, kā arī LPTP 54 norādītos LPTP-SERL.

Šis paņēmiens ir sevišķi piemērots tādām naftas pārstrādes rūpnīcām, kur:

| — | rūpnīca ir sevišķi komplicēta, tiek izmantoti ļoti daudzi sadedzināšanas un tehnoloģiskie bloki, kas ir savā starpā saistīti no izejvielu un energopadeves viedokļa, |
| --- | --- |

—

rūpnīca ir sevišķi komplicēta, tiek izmantoti ļoti daudzi sadedzināšanas un tehnoloģiskie bloki, kas ir savā starpā saistīti no izejvielu un energopadeves viedokļa,

| — | bieži tiek koriģēts tehnoloģiskais process atkarībā no izmantotās jēlnaftas kvalitātes, |
| --- | --- |

—

bieži tiek koriģēts tehnoloģiskais process atkarībā no izmantotās jēlnaftas kvalitātes,

| — | tehniski nepieciešams daļu no tehnoloģiskajiem atlikumiem izmantot par pašu kurināmo, kas nozīmē, ka bieži jāmaina kurināmā kombinācija atkarībā no procesa vajadzībām. |
| --- | --- |

—

tehniski nepieciešams daļu no tehnoloģiskajiem atlikumiem izmantot par pašu kurināmo, kas nozīmē, ka bieži jāmaina kurināmā kombinācija atkarībā no procesa vajadzībām.

Ar LPTP saistītais emisiju līmenis. Sk. 19. tabulu.

Bez tam katram jaunam sadedzināšanas blokam, jaunam PKK blokam vai jaunam dūmgāzēs esošā sēra reģenerācijas blokam, kas iekļauts emisiju integrētas pārvaldības sistēmā, piemēro saskaņā ar LPTP 26 un LPTP 36 norādītos LPTP-SEL, kā arī LPTP 54 norādītos LPTP-SERL.

19. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi SO2 emisijām gaisā, kad piemēro LPTP 58

LPTP-SEL attiecībā uz SO2 emisijām no blokiem, kam piemēro LPTP 58, ko izsaka mg/Nm3 kā mēneša vidējo vērtību, ir vienādi ar vai mazāki par to SO2 koncentrāciju vidējo svērto vērtību (izsaka mg/Nm3 kā mēneša vidējo vērtību), ko varētu panākt, ja praksē katrā blokā izmantotu paņēmienus, kas ļautu attiecīgajam blokam sasniegt šādus parametrus:

| a) | katalītiskā krekinga procesa bloki (reģeneratori): 6. tabulā (LPTP 26) norādītie LPTP-SEL; |
| --- | --- |

a)

katalītiskā krekinga procesa bloki (reģeneratori): 6. tabulā (LPTP 26) norādītie LPTP-SEL;

| b) | sadedzināšanas bloki, kuros dedzina naftas pārstrādes kurināmo vai nu vienu pašu, vai kopā ar citu kurināmo: 13. un 14. tabulā (LPTP 36) norādītais LPTP-SEL diapazons; un |
| --- | --- |

b)

sadedzināšanas bloki, kuros dedzina naftas pārstrādes kurināmo vai nu vienu pašu, vai kopā ar citu kurināmo: 13. un 14. tabulā (LPTP 36) norādītais LPTP-SEL diapazons; un

| c) | dūmgāzu sēra reģenerācijas bloki: 17. tabulā (LPTP-54) norādītais LPTP-SEL diapazons. |
| --- | --- |

c)

dūmgāzu sēra reģenerācijas bloki: 17. tabulā (LPTP-54) norādītais LPTP-SEL diapazons.

Šo LPTP-SEL izsaka ar šādu formulu:

Formula

Piezīmes

| 1. | Piemērojamie skābekļa standartapstākļi ir norādīti 1. tabulā. |
| --- | --- |

1.

Piemērojamie skābekļa standartapstākļi ir norādīti 1. tabulā.

| 2. | Atsevišķu bloku emisijas līmeņu svērumu aprēķina, pamatojoties uz attiecīgā bloka dūmgāzu caurplūdumu, ko izsaka kā mēneša vidējo vērtību (Nm3/h), kas ir reprezentatīvs šā bloka normālai ekspluatācijai rūpnīcā (1. piezīmē minētajos standartapstākļos). |
| --- | --- |

2.

Atsevišķu bloku emisijas līmeņu svērumu aprēķina, pamatojoties uz attiecīgā bloka dūmgāzu caurplūdumu, ko izsaka kā mēneša vidējo vērtību (Nm3/h), kas ir reprezentatīvs šā bloka normālai ekspluatācijai rūpnīcā (1. piezīmē minētajos standartapstākļos).

| 3. | Ja ir būtiskas un strukturālas kurināmā izmaiņas, kas ietekmē blokam piemērojamos LPTP-SEL, vai citas būtiskas un strukturālas izmaiņas, kas skar attiecīgo bloku funkcionēšanu, vai ja bloki tiek nomainīti vai paplašināti, vai ja tiek pievienoti sadedzināšanas bloki, PKK bloki vai dūmgāzu sēra reģenerācijas bloki, attiecīgi jākoriģē 19. tabulā norādītais LPTP-SEL. |
| --- | --- |

3.

Ja ir būtiskas un strukturālas kurināmā izmaiņas, kas ietekmē blokam piemērojamos LPTP-SEL, vai citas būtiskas un strukturālas izmaiņas, kas skar attiecīgo bloku funkcionēšanu, vai ja bloki tiek nomainīti vai paplašināti, vai ja tiek pievienoti sadedzināšanas bloki, PKK bloki vai dūmgāzu sēra reģenerācijas bloki, attiecīgi jākoriģē 19. tabulā norādītais LPTP-SEL.

Ar LPTP 58 saistītais monitorings

LPTP SO2 emisiju monitoringam atbilstīgi emisiju integrētas pārvaldības pieejai ir tāds pats, kā norādīts LPTP 4, un to papildina šādi elementi:

| — | monitoringa plāns, tostarp monitorēto procesu apraksts, katra procesa monitorēto emisijas avotu un avotu plūsmu (produkti, dūmgāzes) saraksts, izmantotās metodikas apraksts (aprēķini, mērījumi) un tās pamatā esošie pieņēmumi un attiecīgais ticamības līmenis, |
| --- | --- |

—

monitoringa plāns, tostarp monitorēto procesu apraksts, katra procesa monitorēto emisijas avotu un avotu plūsmu (produkti, dūmgāzes) saraksts, izmantotās metodikas apraksts (aprēķini, mērījumi) un tās pamatā esošie pieņēmumi un attiecīgais ticamības līmenis,

| — | pastāvīgs attiecīgo bloku dūmgāzu caurplūduma monitorings (vai nu tieši mērījumi, vai līdzvērtīga metode), |
| --- | --- |

—

pastāvīgs attiecīgo bloku dūmgāzu caurplūduma monitorings (vai nu tieši mērījumi, vai līdzvērtīga metode),

| — | datu pārvaldības sistēma, kas domāta visu to monitoringa datu vākšanai, apstrādei un paziņošanai, kuri nepieciešami, lai noteiktu emisijas no integrētas emisiju pārvaldības aptvertajiem avotiem. |
| --- | --- |

—

datu pārvaldības sistēma, kas domāta visu to monitoringa datu vākšanai, apstrādei un paziņošanai, kuri nepieciešami, lai noteiktu emisijas no integrētas emisiju pārvaldības aptvertajiem avotiem.

GLOSĀRIJS

1.20.   Emisijas gaisā – novēršanas un kontroles paņēmienu apraksts

1.20.1.   Putekļi

| Paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Elektrostatiskais filtrs (ESF) | Elektrostatiskajos filtros daļiņas uzlādē un atdala elektriskā lauka iedarbībā. Elektrostatiskos filtrus var izmantot ļoti dažādos ekspluatācijas apstākļos.
  Atputekļošanas efektivitāte var būt atkarīga no lauku skaita, ekspozīcijas laika (lieluma), katalizatora īpašībām un atputekļošanas ietaisēm, kas uzstādītas pirms ESF.
  PKK blokos parasti izmanto 3 lauku ESF un 4 lauku ESF.
  ESF var izmantot gan sausā režīmā, gan ar amonjaka inžekciju, lai uzlabotu daļiņu savākšanu.
  Jēlkoksa kalcinēšanas laikā ESF uztveršanas efektivitāte var būt mazāka, jo koksa daļiņas elektriski uzlādējas vāji. |
| Vairākpakāpju ciklona separatori | Cikloniska savākšanas ierīce vai sistēma, kas uzstādīta pēc divām ciklonu pakāpēm. Plašāk pazīstama ar nosaukumu “trešās pakāpes separators”; ierastā konfigurācija ir viena ciklonu baterija, kas vai nu satur daudzus tradicionālos ciklonus, vai ir aprīkota ar modernu virpuļcauruļu tehnoloģiju. Ja tos izmanto PKK blokos, to efektivitāte galvenokārt ir atkarīga no daļiņu koncentrācijas un katalizatora smelknes dažāda lieluma daļiņu sadalījuma atkarībā no to lieluma pēc attīrīšanas reģeneratora iekšējos ciklonos. |
| Centrbēdzes skruberi | Centrbēdzes skruberi būtībā ir cikloni, kuros notiek intensīva saskare ar ūdeni, piemēŗam, Venturi skruberi. |
| Trešās pakāpes pretplūsmas filtrs | Reversās plūsmas (pretplūsmas) keramikas vai metālkeramikas filtri, uz kuru virsmas aizturētās cietās vielas veido nosēdumslāni, ko pēc tam izkustina ar reverso plūsmu. Pēc tam atdalītās cietās vielas aizskalo no filtra sistēmas. |

Paņēmiens

Apraksts

Elektrostatiskais filtrs (ESF)

Elektrostatiskajos filtros daļiņas uzlādē un atdala elektriskā lauka iedarbībā. Elektrostatiskos filtrus var izmantot ļoti dažādos ekspluatācijas apstākļos.

Atputekļošanas efektivitāte var būt atkarīga no lauku skaita, ekspozīcijas laika (lieluma), katalizatora īpašībām un atputekļošanas ietaisēm, kas uzstādītas pirms ESF.

PKK blokos parasti izmanto 3 lauku ESF un 4 lauku ESF.

ESF var izmantot gan sausā režīmā, gan ar amonjaka inžekciju, lai uzlabotu daļiņu savākšanu.

Jēlkoksa kalcinēšanas laikā ESF uztveršanas efektivitāte var būt mazāka, jo koksa daļiņas elektriski uzlādējas vāji.

Vairākpakāpju ciklona separatori

Cikloniska savākšanas ierīce vai sistēma, kas uzstādīta pēc divām ciklonu pakāpēm. Plašāk pazīstama ar nosaukumu “trešās pakāpes separators”; ierastā konfigurācija ir viena ciklonu baterija, kas vai nu satur daudzus tradicionālos ciklonus, vai ir aprīkota ar modernu virpuļcauruļu tehnoloģiju. Ja tos izmanto PKK blokos, to efektivitāte galvenokārt ir atkarīga no daļiņu koncentrācijas un katalizatora smelknes dažāda lieluma daļiņu sadalījuma atkarībā no to lieluma pēc attīrīšanas reģeneratora iekšējos ciklonos.

Centrbēdzes skruberi

Centrbēdzes skruberi būtībā ir cikloni, kuros notiek intensīva saskare ar ūdeni, piemēŗam, Venturi skruberi.

Trešās pakāpes pretplūsmas filtrs

Reversās plūsmas (pretplūsmas) keramikas vai metālkeramikas filtri, uz kuru virsmas aizturētās cietās vielas veido nosēdumslāni, ko pēc tam izkustina ar reverso plūsmu. Pēc tam atdalītās cietās vielas aizskalo no filtra sistēmas.

1.20.2.   Slāpekļa oksīdi (NOX)

| Paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Sadedzināšanas modifikācijas |
| Pakāpeniska sadedzināšana | — | Pakāpeniska gaisa padeve: sākumā notiek aizdedzināšana ar nepietiekamu gaisa padevi, pēc tam atlikušo gaisu vai skābekli pievada krāsnī, lai notiktu pilnīga sadegšana. |

Paņēmiens

Apraksts

Sadedzināšanas modifikācijas

Pakāpeniska sadedzināšana

—

Pakāpeniska gaisa padeve: sākumā notiek aizdedzināšana ar nepietiekamu gaisa padevi, pēc tam atlikušo gaisu vai skābekli pievada krāsnī, lai notiktu pilnīga sadegšana.

| — | Pakāpeniska kurināmā padeve: padeves kanāla apakšdaļā veidojas zema impulsa primārā liesma; sekundārā liesma aptver primārās liesmas pamatni un samazina tās iekšējo temperatūru. |
| --- | --- |

—

Pakāpeniska kurināmā padeve: padeves kanāla apakšdaļā veidojas zema impulsa primārā liesma; sekundārā liesma aptver primārās liesmas pamatni un samazina tās iekšējo temperatūru.

Dūmgāzu recirkulācija

Krāsns dūmgāzu iepludināšana liesmās, lai samazinātu skābekļa saturu un attiecīgi liesmas temperatūru.

Speciāli degļi, kas izmanto dūmgāzu iekšējo recirkulāciju, lai dzesētu liesmu pamatni un samazinātu skābekļa saturu liesmas karstākajā daļā.

Zemu NOX emisiju degļi (ZND)

Tehniskā paņēmiena (t. sk. ultrazemu NOX emisiju degļiem) pamatā ir šāds princips: liesmas maksimālo temperatūru samazina, degšanu palēnina, tomēr tā notiek pilnīgi, un siltumpārnesi kāpina (palielināta liesmas starojamība). Paņēmiens var būt saistīts ar mainītu krāsns degkameras konstrukciju. Ultrazemo NOX emisiju degļu (UZND) konstrukcija ietver pakāpenisku gaisa/degvielas padevi un dūmgāzu recirkulāciju. Sausos zemu NOX emisiju degļus (SZND) izmanto gāzturbīnās.

Degšanas optimizācija

Šā paņēmiena pamatā ir attiecīgo degšanas parametru (piem., O2, CO saturs, kurināmā/gaisa (vai skābekļa) attiecība, nesadegušais materiāls) monitorings, lai regulētu degšanu un panāktu vislabākos degšanas apstākļus.

Atšķaidītāja inžekcija

Dedzināšanas blokos ievada inertus atšķaidītājus, piem., dūmgāzes, tvaiku, ūdeni, slāpekli, lai samazinātu liesmas temperatūru un līdz ar to NOX koncentrāciju dūmgāzēs.

Selektīva katalītiskā reducēšana (SEK)

Tehniskā paņēmiena pamatā ir NOX reducēšana par slāpekli katalītiskajā vannā, izmantojot reaģēšanu ar amonjaku (parasti ūdens šķīdumā) optimālā (apmēram 300– 450 °C) darba temperatūrā.

Var izmantot vienu vai divus katalizatora slāņus. Lielāku NOX reducēšanos var sasniegt, izmantojot lielāku katalizatora daudzumu (divi slāņi).

Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR)

Tehniskā paņēmiena pamatā ir NOX reducēšana par slāpekli, tam reaģējot ar amonjaku vai karbamīdu augstā temperatūrā.

Darba temperatūras diapazonam jābūt no 900 līdz 1 050 °C, lai nodrošinātu optimālu reakciju.

NOX oksidēšana zemā temperatūrā

Zemas temperatūras oksidēšanas procesā dūmgāzu plūsmā pie optimālās temperatūras 150 °C tiek ievadīts ozons, lai nešķīstošo NO un NO2 oksidācijas ceļā pārvērstu ļoti šķīstošā N2O5. N2O5 tiek atdalīts slapjajā skruberī, proti, veidojas atšķaidīts, slāpekļskābi saturošs notekūdens, ko var vai nu izmantot tehnoloģiskajos procesos, vai neitralizēt un novadīt (var būt nepieciešama slāpekļa papildu atdalīšana).

1.20.3.   Sēra oksīdi (SOX)

| Paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Naftas pārstrādes deggāzes attīrīšana | Dažas naftas pārstrādes deggāzes jau pašā sākumā nesatur sēru (piem., no katalītiskā riforminga un izomerizācijas procesiem), tomēr vairumā pārējo procesu rodas sēru saturošas gāzes (piem., atgāzes no viskozitātes samazināšanas, hidroattīrīšanas vai katalītiskā krekinga blokiem). Šīs gāzu plūsmas ir pienācīgi jāattīra, proti, jāatsēro (piem., izmantojot skābo gāzu atdalīšanu – metodes aprakstu sk. tālāk – lai atdalītu H2S) pirms to novadīšanas naftas pārstrādes deggāzu sistēmā. |
| Naftas pārstrādes kurināmā atsērošana ar hidroattīrīšanas paņēmienu | Kurināmā atsērošanu var panākt, ne tikai izvēloties jēlnaftu ar zemu sēra saturu, bet arī hidroattīrīšanas procesā (sk. tālāk), kura laikā notiek hidrogenēšanas reakcijas un samazinās sēra saturs. |
| Gāzes izmantošana šķidrā kurināmā vietā | Šķidrā naftas pārstrādes kurināmā (parasti mazuta, kas satur sēru, slāpekli, metālus utt.) izmantošanu var samazināt, ja tā vietā izmanto uz vietas iegūtu sašķidrināto naftas gāzi vai naftas pārstrādes deggāzi, vai ārēja piegādātāja piegādātu gāzveida kurināmo (piem., dabasgāzi) ar zemu sēra un citu nevēlamu vielu saturu. Ja atsevišķa sadedzināšanas bloka līmenī sadedzināšana notiek, izmantojot dažādu kurināmo, ir nepieciešams minimāls šķidrā kurināmā daudzums, lai nodrošinātu liesmas stabilitāti. |
| SOX saturu samazinošu katalizatora piedevu izmantošana | Izmanto vielas (piem., metāla oksīdu katalizatoru), kas ar koksu saistīto sēru pārnes no reģeneratora atpakaļ uz reaktoru. Šis paņēmiens visefektīvākais ir pilnīgas sadedzināšanas režīmā, nevis dziļās daļējās sadedzināšanas režīmā.
  NB! SOX emisijas samazinošas katalizatoru piedevas var nelabvēlīgi ietekmēt putekļu emisijas, jo berzes dēļ palielinās katalizatora zudumi, un nelabvēlīgi ietekmēt NOX emisijas, jo šīs piedevas veicina CO rašanos, kā arī SO2 oksidēšanos par SO3. |
| Hidroattīrīšana | Hidroattīrīšanas pamatā ir hidrogenēšanas reakcijas; tās galvenais mērķis ir iegūt kurināmo ar zemu sēra saturu (piem., benzīnu un dīzeļdegvielu, kuru sēra saturs ir 10 ppm) un optimizēt procesu konfigurāciju (smago atliekfrakciju konversija un vidējā destilāta ieguve). Hidroattīrīšana samazina sēra, slāpekļa un metāla saturu izejvielās. Tā kā ir nepieciešams ūdeņradis, ir vajadzīgas pietiekamas ražošanas jaudas. Tā kā ar šo paņēmienu izejvielās esošo sēru pārvērš tehnoloģiskajā gāzē esošā sērūdeņradī (H2S), attīrīšanas jaudu nepietiekamība (piem., amīnu bloki, Klausa procesa bloki) var radīt sarežģījumus. |
| Skābo gāzu atdalīšana, piem., atsērošana ar amīniem | Skābās gāzes (lielākoties sērūdeņraža) atdalīšana no deggāzēm, tās izšķīdinot ķīmiskā šķīdinātājā (absorbcija). Lielākoties par šķīdinātājiem izmanto amīnus. Parasti šis ir pirmais attīrīšanas posms, kas vajadzīgs, pirms sēru var reģenerēt SRB. |
| Sēra reģenerācijas bloks (SRB) | Īpašs bloks, kurā Klausa procesā tiek atdalīts sērs no gāzes plūsmām ar augstu sērūdeņraža (H2S) saturu, kuras nāk no amīnu blokiem un skābā ūdens atdestilēšanas blokiem.
  Nākamais posms pēc SRB parasti ir pēcgāzu attīrīšanas bloks (PGAB), kurā atdala atlikušo H2S. |
| Pēcgāzu attīrīšanas bloks (PGAB) | Paņēmienu kopums, ko izmanto papildus SRB, lai uzlabotu sēra savienojumu atdalīšanu. Tos var iedalīt četrās kategorijās atkarībā no izmantotā principa:






  — | tieša oksidēšana par sēru, |

Paņēmiens

Apraksts

Naftas pārstrādes deggāzes attīrīšana

Dažas naftas pārstrādes deggāzes jau pašā sākumā nesatur sēru (piem., no katalītiskā riforminga un izomerizācijas procesiem), tomēr vairumā pārējo procesu rodas sēru saturošas gāzes (piem., atgāzes no viskozitātes samazināšanas, hidroattīrīšanas vai katalītiskā krekinga blokiem). Šīs gāzu plūsmas ir pienācīgi jāattīra, proti, jāatsēro (piem., izmantojot skābo gāzu atdalīšanu – metodes aprakstu sk. tālāk – lai atdalītu H2S) pirms to novadīšanas naftas pārstrādes deggāzu sistēmā.

Naftas pārstrādes kurināmā atsērošana ar hidroattīrīšanas paņēmienu

Kurināmā atsērošanu var panākt, ne tikai izvēloties jēlnaftu ar zemu sēra saturu, bet arī hidroattīrīšanas procesā (sk. tālāk), kura laikā notiek hidrogenēšanas reakcijas un samazinās sēra saturs.

Gāzes izmantošana šķidrā kurināmā vietā

Šķidrā naftas pārstrādes kurināmā (parasti mazuta, kas satur sēru, slāpekli, metālus utt.) izmantošanu var samazināt, ja tā vietā izmanto uz vietas iegūtu sašķidrināto naftas gāzi vai naftas pārstrādes deggāzi, vai ārēja piegādātāja piegādātu gāzveida kurināmo (piem., dabasgāzi) ar zemu sēra un citu nevēlamu vielu saturu. Ja atsevišķa sadedzināšanas bloka līmenī sadedzināšana notiek, izmantojot dažādu kurināmo, ir nepieciešams minimāls šķidrā kurināmā daudzums, lai nodrošinātu liesmas stabilitāti.

SOX saturu samazinošu katalizatora piedevu izmantošana

Izmanto vielas (piem., metāla oksīdu katalizatoru), kas ar koksu saistīto sēru pārnes no reģeneratora atpakaļ uz reaktoru. Šis paņēmiens visefektīvākais ir pilnīgas sadedzināšanas režīmā, nevis dziļās daļējās sadedzināšanas režīmā.

NB! SOX emisijas samazinošas katalizatoru piedevas var nelabvēlīgi ietekmēt putekļu emisijas, jo berzes dēļ palielinās katalizatora zudumi, un nelabvēlīgi ietekmēt NOX emisijas, jo šīs piedevas veicina CO rašanos, kā arī SO2 oksidēšanos par SO3.

Hidroattīrīšana

Hidroattīrīšanas pamatā ir hidrogenēšanas reakcijas; tās galvenais mērķis ir iegūt kurināmo ar zemu sēra saturu (piem., benzīnu un dīzeļdegvielu, kuru sēra saturs ir 10 ppm) un optimizēt procesu konfigurāciju (smago atliekfrakciju konversija un vidējā destilāta ieguve). Hidroattīrīšana samazina sēra, slāpekļa un metāla saturu izejvielās. Tā kā ir nepieciešams ūdeņradis, ir vajadzīgas pietiekamas ražošanas jaudas. Tā kā ar šo paņēmienu izejvielās esošo sēru pārvērš tehnoloģiskajā gāzē esošā sērūdeņradī (H2S), attīrīšanas jaudu nepietiekamība (piem., amīnu bloki, Klausa procesa bloki) var radīt sarežģījumus.

Skābo gāzu atdalīšana, piem., atsērošana ar amīniem

Skābās gāzes (lielākoties sērūdeņraža) atdalīšana no deggāzēm, tās izšķīdinot ķīmiskā šķīdinātājā (absorbcija). Lielākoties par šķīdinātājiem izmanto amīnus. Parasti šis ir pirmais attīrīšanas posms, kas vajadzīgs, pirms sēru var reģenerēt SRB.

Sēra reģenerācijas bloks (SRB)

Īpašs bloks, kurā Klausa procesā tiek atdalīts sērs no gāzes plūsmām ar augstu sērūdeņraža (H2S) saturu, kuras nāk no amīnu blokiem un skābā ūdens atdestilēšanas blokiem.

Nākamais posms pēc SRB parasti ir pēcgāzu attīrīšanas bloks (PGAB), kurā atdala atlikušo H2S.

Pēcgāzu attīrīšanas bloks (PGAB)

Paņēmienu kopums, ko izmanto papildus SRB, lai uzlabotu sēra savienojumu atdalīšanu. Tos var iedalīt četrās kategorijās atkarībā no izmantotā principa:

—

tieša oksidēšana par sēru,

| — | Klausa reakcijas turpināšana (apstākļos zem rasas punkta), |
| --- | --- |

—

Klausa reakcijas turpināšana (apstākļos zem rasas punkta),

| — | oksidēšana par SO2 un sēra reģenerācija no SO2, |
| --- | --- |

—

oksidēšana par SO2 un sēra reģenerācija no SO2,

| — | reducēšana par H2S un sēra reģenerācija no H2S (piem., amīnu process). |
| --- | --- |

—

reducēšana par H2S un sēra reģenerācija no H2S (piem., amīnu process).

Gāzu attīrīšana slapjajā skruberī

Gāzes attīrot slapjajā skruberī, gāzveida savienojumus izšķīdina piemērotā šķidrumā (ūdens vai sārma šķīdums). Tādējādi var vienlaicīgi atdalīt cietās un gāzveida sastāvdaļas. Skruberim cauri izplūdušās dūmgāzes piesātina ar ūdeni; pirms dūmgāzu aizvadīšanas ir jāatdala pilieni. Iegūto šķidrumu attīra notekūdeņu attīrīšanas ietaisē, un nešķīstošās vielas savāc ar nostādināšanu vai filtrēšanu.

Atkarībā no skruberī izmantotā šķīduma, tas var būt:

| — | nereģeneratīvs paņēmiens (piem., izmanto nātrija vai magnija savienojumus), |
| --- | --- |

—

nereģeneratīvs paņēmiens (piem., izmanto nātrija vai magnija savienojumus),

| — | reģeneratīvs paņēmiens (piem., amīni vai sodas šķīdums). |
| --- | --- |

—

reģeneratīvs paņēmiens (piem., amīni vai sodas šķīdums).

Atkarībā no saskares metodes, lai izmantotu kādu no šiem paņēmieniem, var būt nepieciešamas ietaises, piem.,

| — | Venturi ierīce, kas izmanto enerģiju no ievadītās gāzes, to apsmidzinot ar šķidrumu, |
| --- | --- |

—

Venturi ierīce, kas izmanto enerģiju no ievadītās gāzes, to apsmidzinot ar šķidrumu,

| — | kolonna ar pildījumu, šķīvjotā kolonna, apsmidzināšanas kameras. |
| --- | --- |

—

kolonna ar pildījumu, šķīvjotā kolonna, apsmidzināšanas kameras.

Skruberi lielākoties paredzēti SOX atdalīšanai, tomēr to konstrukcijai jābūt tādai, lai efektīvi varētu atdalīt arī putekļus.

Tipiska indikatīvā SOx atdalīšanas efektivitāte ir 85–98 % diapazonā.

Nereģeneratīva attīrīšana skruberī

Šķīdumu uz nātrija vai magnija bāzes izmanto par sārmainu reaģentu, lai absorbētu SOX, parasti kā sulfātus. Paņēmienu pamatā ir, piem.:

| — | slapjš kaļķakmens, |
| --- | --- |

—

slapjš kaļķakmens,

| — | amonija hidroksīds, |
| --- | --- |

—

amonija hidroksīds,

| — | jūras ūdens (sk. tālāk). |
| --- | --- |

—

jūras ūdens (sk. tālāk).

Attīrīšana skruberī ar jūras ūdeni

Īpaša veida nereģeneratīva attīrīšana skruberī, kur par šķīdinātāju tam raksturīgās sārmainības dēļ izmanto jūras ūdeni. Parasti jau pirms šā posma ir vajadzīga atputekļošana.

Reģeneratīvā attīrīšana skruberī

Izmanto specifisku SOX absorbējošu reaģentu (piem., absorbēšanas šķīdumu), kas parasti dod iespēju reģenerēt sēru kā blakusproduktu reģenerācijas ciklā, kur reaģentu izmanto atkārtoti.

1.20.4.   Kombinētie paņēmieni (SOx, NOx un putekļi)

| Paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Attīrīšana slapjajā skruberī | Sk. 1.20.3. punktu |
| SNOX kombinētais paņēmiens | SOX, NOX un putekļu atdalīšanas kombinētais paņēmiens; pirmajā posmā atdala putekļus (ESF), tam seko daži specifiski katalītiskie procesi. Sēra savienojumus reģenerē kā tehnisko sērskābi, savukārt NOX reducē par N2.
  Kopējā SOX atdalīšanas efektivitāte: 94–96,6 %.
  Kopējā NOX atdalīšanas efektivitāte: 87–90 %. |

Paņēmiens

Apraksts

Attīrīšana slapjajā skruberī

Sk. 1.20.3. punktu

SNOX kombinētais paņēmiens

SOX, NOX un putekļu atdalīšanas kombinētais paņēmiens; pirmajā posmā atdala putekļus (ESF), tam seko daži specifiski katalītiskie procesi. Sēra savienojumus reģenerē kā tehnisko sērskābi, savukārt NOX reducē par N2.

Kopējā SOX atdalīšanas efektivitāte: 94–96,6 %.

Kopējā NOX atdalīšanas efektivitāte: 87–90 %.

1.20.5.   Oglekļa monoksīds (CO)

| Paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Sadedzināšanas procesa regulēšana | CO emisiju pieaugumu, ko izraisa sadedzināšanas modifikācijas (primārie paņēmieni) nolūkā samazināt NOX emisijas, var ierobežot ar rūpīgu ekspluatācijas parametru kontroli. |
| Katalizatori, kas satur oglekļa monoksīda (CO) oksidēšanas promotorus | Tādas vielas izmantošana, kas selektīvi veicina CO oksidēšanos par CO2 (sadedzināšana). |
| Oglekļa monoksīda (CO) katls | Specifiska pēcsadedzināšanas ierīce, kur dūmgāzē esošais CO tiek izmantots pēc katalizatora reģeneratora, lai varētu reģenerēt enerģiju.
  Parasti to izmanto tikai ar daļējas sadedzināšanas PKK blokiem. |

Paņēmiens

Apraksts

Sadedzināšanas procesa regulēšana

CO emisiju pieaugumu, ko izraisa sadedzināšanas modifikācijas (primārie paņēmieni) nolūkā samazināt NOX emisijas, var ierobežot ar rūpīgu ekspluatācijas parametru kontroli.

Katalizatori, kas satur oglekļa monoksīda (CO) oksidēšanas promotorus

Tādas vielas izmantošana, kas selektīvi veicina CO oksidēšanos par CO2 (sadedzināšana).

Oglekļa monoksīda (CO) katls

Specifiska pēcsadedzināšanas ierīce, kur dūmgāzē esošais CO tiek izmantots pēc katalizatora reģeneratora, lai varētu reģenerēt enerģiju.

Parasti to izmanto tikai ar daļējas sadedzināšanas PKK blokiem.

1.20.6.   Gaistoši organiskie savienojumi (GOS)

| Tvaiku reģenerācija | Gaistošo organisko savienojumu emisijas, kas rodas pašu gaistošāko produktu (īpaši jēlnaftas un vieglāku frakciju) iepildīšanas/iztukšošanas operācijās, var samazināt ar dažādiem paņēmieniem, piem., šādiem:
  —   Absorbcija: tvaiku molekulas tiek izšķīdinātas piemērotā absorbcijas šķidrumā (piem., glikolos vai naftas frakcijās, piem., petrolejā vai reformātā). Iepildīto skalojamo šķīdumu desorbē, nākamajā posmā atkārtoti uzsildot. Desorbētās gāzes vai nu kondensē, tālāk apstrādā un sadedzina, vai resorbē attiecīgajā plūsmā (piem., reģenerējamā produkta plūsmā).
  —   Adsorbcija: tvaiku molekulas tiek aizturētas adsorbējošu cietu materiālu virsmu (piem., aktīvās ogles vai ceolīta) aktīvajās zonās. Adsorbentu periodiski reģenerē. Iegūto desorbātu pēc tam absorbē reģenerējamā produkta cirkulējošā plūsmā pēc skalošanas kolonnas. Dūmgāzi no skalošanas kolonnas nosūta tālākai attīrīšanai.
  —   Gāzu sadalīšana caur membrānu: tvaika molekulas plūst cauri selektīvām membrānām, un tvaiku/gaisa maisījums sadalās ar ogļūdeņražiem bagātā fāzē (permeāts), ko pēc tam kondensē vai absorbē, un ogļūdeņražiem nabagā fāzē (koncentrāts).
  —   Divpakāpju dzesēšana/kondensācija: tvaiku/gāzu maisījumu atdzesē, tvaiku molekulas kondensējas un tiek atdalītas kā šķidrums. Tā kā mitruma dēļ siltummainī uzkrājas ledus, ir nepieciešams divpakāpju kondensācijas process, kas nodrošinātu darbības nepārtrauktību.
  —   Hibrīdsistēmas: pieejamo paņēmienu kombinācija.






  NB! | Absorbcijas un adsorbcijas procesi nevar būtiski samazināt metāna emisijas. |
| --- | --- | --- |

Tvaiku reģenerācija

Gaistošo organisko savienojumu emisijas, kas rodas pašu gaistošāko produktu (īpaši jēlnaftas un vieglāku frakciju) iepildīšanas/iztukšošanas operācijās, var samazināt ar dažādiem paņēmieniem, piem., šādiem:

—   Absorbcija: tvaiku molekulas tiek izšķīdinātas piemērotā absorbcijas šķidrumā (piem., glikolos vai naftas frakcijās, piem., petrolejā vai reformātā). Iepildīto skalojamo šķīdumu desorbē, nākamajā posmā atkārtoti uzsildot. Desorbētās gāzes vai nu kondensē, tālāk apstrādā un sadedzina, vai resorbē attiecīgajā plūsmā (piem., reģenerējamā produkta plūsmā).

—   Adsorbcija: tvaiku molekulas tiek aizturētas adsorbējošu cietu materiālu virsmu (piem., aktīvās ogles vai ceolīta) aktīvajās zonās. Adsorbentu periodiski reģenerē. Iegūto desorbātu pēc tam absorbē reģenerējamā produkta cirkulējošā plūsmā pēc skalošanas kolonnas. Dūmgāzi no skalošanas kolonnas nosūta tālākai attīrīšanai.

—   Gāzu sadalīšana caur membrānu: tvaika molekulas plūst cauri selektīvām membrānām, un tvaiku/gaisa maisījums sadalās ar ogļūdeņražiem bagātā fāzē (permeāts), ko pēc tam kondensē vai absorbē, un ogļūdeņražiem nabagā fāzē (koncentrāts).

—   Divpakāpju dzesēšana/kondensācija: tvaiku/gāzu maisījumu atdzesē, tvaiku molekulas kondensējas un tiek atdalītas kā šķidrums. Tā kā mitruma dēļ siltummainī uzkrājas ledus, ir nepieciešams divpakāpju kondensācijas process, kas nodrošinātu darbības nepārtrauktību.

—   Hibrīdsistēmas: pieejamo paņēmienu kombinācija.

NB!

Absorbcijas un adsorbcijas procesi nevar būtiski samazināt metāna emisijas.

Tvaiku iznīcināšana

GOS var iznīcināt, piem., šādos procesos: termiskā oksidācija (sadedzināšana) vai katalītiskā oksidācija gadījumos, kad reģenerācija ir sarežģīta. Lai novērstu sprādzienbīstamību, ir vajadzīgi drošības pasākumi (piem., liesmdzēši).

Termiskā oksidācija parasti notiek vienkameras, ugunsdrošā, izoderētā oksidācijas ietaisē, kas aprīkota ar gāzes degli un dūmvadu. Benzīna klātbūtnē siltummaiņa efektivitāte ir ierobežota un iepriekšējas uzsildīšanas temperatūra tiek uzturēta zem 180 °C, lai mazinātu aizdegšanās risku. Ekspluatācijas temperatūra ir diapazonā no 760 °C līdz 870 °C un ekspozīcijas laiks parasti ir viena sekunde. Ja šādai vajadzībai nav pieejams īpašs sadedzināšanas bloks, var izmantot esošo krāsni, lai nodrošinātu nepieciešamo temperatūru un ekspozīcijas laiku.

Katalītiskā oksidācija: ir nepieciešams katalizators, lai oksidāciju paātrinātu, uz virsmas adsorbējot skābekli un GOS. Katalizatora klātbūtnē oksidēšanas reakcijas var notikt zemākā temperatūrā par to, kas nepieciešama termiskajai oksidācijai: parasti no 320 °C līdz 540 °C. Vispirms notiek iepriekšēja uzsildīšana (elektriski vai ar gāzi), lai sasniegtu temperatūru, kas nepieciešama, lai sāktos GOS katalītiskā oksidācija. Oksidācija notiek, kad gaiss ir izplūdis cauri cieta katalizatora slānim.

NAN programma (noplūžu atklāšanas un novēršanas programma)

NAN programma (noplūžu atklāšanas un novēršanas programma) ir strukturēta pieeja, kuras mērķis ir samazināt GOS difūzās emisijas, proti, atklāt un pēc tam salabot vai nomainīt mezglus ar sūci. Pašlaik noplūžu konstatēšanai var izmantot šādas metodes: osmes metode (aprakstīta EN 15446) un gāzu detektēšana ar optiskās attēlveidošanas paņēmieniem.

Osmes metode. Pirmais posms ir noplūžu detektēšana, izmantojot pārnēsājamus GOS analizatorus, ar kuriem mēra ierīces tuvumā esošās koncentrācijas (piem., izmantojot liesmas jonizāciju vai fotojonizāciju). Otrajā posmā mezgls tiek izolēts, lai varētu izdarīt tiešus mērījumus emisiju avotā. Otrā posma vietā reizēm izmanto matemātiskas korelācijas līknes, kas atvasinātas no statistiskajiem rezultātiem, kuri iegūti no daudziem iepriekšējiem mērījumiem, kas izdarīti ar līdzīgiem mezgliem.

Gāzu detektēšana ar optiskās attēlveidošanas paņēmieniem. Optiskajā attēlveidošanā izmanto nelielas, ļoti vieglas un pārvietojamas kameras, kas dod iespēju reāllaikā vizualizēt gāzes noplūdes: videokamerā tās parādās kā “dūmi”, un vienlaikus ir redzams normāls attiecīgā mezgla attēls; tādējādi var viegli un ātri konstatēt ievērojamas GOS noplūdes. Aktīvās sistēmas attēlu veido ar apgriezti izkliedētu infrasarkano lāzerstaru, kas atstarojas no mezgla un tā apkārtnes. Pasīvās sistēmas izmanto aparāta un tā apkaimes dabisko infrasarkano starojumu.

GOS difūzo emisiju monitorings

Visas ražotnes emisijas var konstatēt un kvantificēt, izmantojot piemērotu papildmetožu kombināciju, piem., saules aptumšojuma mērīšanas metodi (SOF) vai diferenciālās absorbcijas LIDAR (DIAL). Šos rezultātus var izmantot, lai novērtētu tendences laikā, verificētu un atjauninātu/validētu LDAR programmas norisi.

Saules starojuma plūsmas aptumšojuma metode (SOF). Tiek fiksēts platjoslas infrasarkanās vai ultravioletās/redzamās saules gaismas spektrs un izdarīta spektometriska analīze ar Furjē transformāciju attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā, šķērseniski vēja virzienam un cauri GOS grīstei.

Diferenciālās absorbcijas LIDAR (DIAL).
  DIAL ir lāzermetode, kurā izmanto diferenciālās absorbcijas LIDAR (gaismas uztveršana un izstarošana), kas ir optiskais analogs skaņas/radioviļņu metodei RADAR. Paņēmiens balstās uz lāzerstara impulsu izkliedēto atstarošanos dēļ atmosfērā esošajiem aerosoliem un ar teleskopu savāktās atstarotās gaismas spektrālo īpašību analīzi.

Paaugstinātas integritātes ietaises

Paaugstinātas integritātes ietaises ir, piem.:

| — | vārsti ar dubultām manšetblīvēm, |
| --- | --- |

—

vārsti ar dubultām manšetblīvēm,

| — | magnētiskās piedziņas sūkņi/kompresori/maisītāji, |
| --- | --- |

—

magnētiskās piedziņas sūkņi/kompresori/maisītāji,

| — | ar mehāniskām blīvēm, nevis manšetblīvēm aprīkoti sūkņi/kompresori/maisītāji, |
| --- | --- |

—

ar mehāniskām blīvēm, nevis manšetblīvēm aprīkoti sūkņi/kompresori/maisītāji,

| — | paaugstinātas integritātes blīvpaplāksnes (piem., spirālvītas, gredzenveida) kritiski svarīgiem lietojumiem. |
| --- | --- |

—

paaugstinātas integritātes blīvpaplāksnes (piem., spirālvītas, gredzenveida) kritiski svarīgiem lietojumiem.

1.20.7.   Citi paņēmieni

| Paņēmieni, lai novērstu vai samazinātu emisijas no sadedzināšanas lāpā | Pareizs ražotnes projekts: pietiekama lāpu gāzes reģenerācijas sistēmu jauda; paaugstinātas integritātes izlaišanas vārsti un citi pasākumi, lai sadedzināšana lāpā tiktu izmantota tikai kā drošības sistēma operācijās, kas neietilpst normālā ekspluatācijā (iedarbināšana, apturēšana, avārija).

  Ražotnes vadība: organizatoriski un kontroles pasākumi, lai sadedzināšanu lāpā samazinātu, izmantojot naftas pārstrādes deggāzes sistēmu, modernu procesu vadību utt.

  Lāpas konstrukcija: augstums, spiediens, tvaika, gaisa vai gāzes padeve, lāpas sprauslu tips utt. Mērķis ir panākt drošas bezdūmu darbības un nodrošināt gāzu pārpalikuma efektīvu sadedzināšanu, kad sadedzināšanu lāpā izmanto neikdienišķās operācijās.

  Monitorings un ziņošana: Uz sadedzināšanu lāpā novadītās gāzes pastāvīgs monitorings (gāzu plūsmas mērījumi, aplēses par citiem parametriem) un saistīto sadegšanas parametru (gāzu maisījums un siltumspēja plūsmā, tas, vai un kādā attiecībā tiek pievadīts tvaiks, gaiss vai cita gāze, ātrums, caurpūtes gāzes caurplūdums, piesārņotāju emisijas) pastāvīgs monitorings. Ziņošana par lāpā sadedzināšanas gadījumiem dod iespēju VVS noteikt prasību par šādu sadedzināšanu izmantošanas samēru un novērst šādus gadījumus nākotnē.
  Lāpas attālinātu vizuālo novērošanu var veikt, sadedzināšanas reizēs izmantojot krāsu TV ekrānus. |
| --- | --- |
| Katalizatora promotora izvēle, lai izvairītos no dioksīnu veidošanās | Riforminga katalizatora reģenerācijas laikā parasti ir nepieciešams kāds hlororganiskais savienojums, lai riforminga katalizators darbotos efektīvi (lai atjaunotu pareizu hlora līdzsvaru katalizatorā un nodrošinātu pareizu metālu dispersiju). No piemērota hlora savienojuma izvēles atkarīgs, vai radīsies dioksīnu un furānu emisijas. |
| Šķīdinātāja reģenerācija no pamateļļas ražošanas procesiem | Šķīdinātāja reģenerācijas blokā procesu var iedalīt divos šādos posmos: destilēšana, kur šķīdinātājus reģenerē no naftas plūsmas, un vieglo frakciju atdalīšana (ar tvaiku vai inertu gāzi) frakcionēšanas agregātā.
  Izmantotie šķīdinātāji var būt maisījums (DiMe) no 1,2-dihloretāna (DCE) un dihlormetāna (DCM).
  Parafīnu apstrādes blokos šķīdinātāja (piem., DCE) reģenerācija notiek divās sistēmās: viena paredzēta ateļļotam parafīnam, otra – vieglkūstošam parafīnam. Abas sistēmas sastāv no siltumintegrētiem separatoriem un vakuumseparatoriem. Deparafinēto eļļu un parafīnu plūsmas atdestilē, lai atdalītu palikušos šķīdinātājus. |

Paņēmieni, lai novērstu vai samazinātu emisijas no sadedzināšanas lāpā

Pareizs ražotnes projekts: pietiekama lāpu gāzes reģenerācijas sistēmu jauda; paaugstinātas integritātes izlaišanas vārsti un citi pasākumi, lai sadedzināšana lāpā tiktu izmantota tikai kā drošības sistēma operācijās, kas neietilpst normālā ekspluatācijā (iedarbināšana, apturēšana, avārija).

Ražotnes vadība: organizatoriski un kontroles pasākumi, lai sadedzināšanu lāpā samazinātu, izmantojot naftas pārstrādes deggāzes sistēmu, modernu procesu vadību utt.

Lāpas konstrukcija: augstums, spiediens, tvaika, gaisa vai gāzes padeve, lāpas sprauslu tips utt. Mērķis ir panākt drošas bezdūmu darbības un nodrošināt gāzu pārpalikuma efektīvu sadedzināšanu, kad sadedzināšanu lāpā izmanto neikdienišķās operācijās.

Monitorings un ziņošana: Uz sadedzināšanu lāpā novadītās gāzes pastāvīgs monitorings (gāzu plūsmas mērījumi, aplēses par citiem parametriem) un saistīto sadegšanas parametru (gāzu maisījums un siltumspēja plūsmā, tas, vai un kādā attiecībā tiek pievadīts tvaiks, gaiss vai cita gāze, ātrums, caurpūtes gāzes caurplūdums, piesārņotāju emisijas) pastāvīgs monitorings. Ziņošana par lāpā sadedzināšanas gadījumiem dod iespēju VVS noteikt prasību par šādu sadedzināšanu izmantošanas samēru un novērst šādus gadījumus nākotnē.

Lāpas attālinātu vizuālo novērošanu var veikt, sadedzināšanas reizēs izmantojot krāsu TV ekrānus.

Katalizatora promotora izvēle, lai izvairītos no dioksīnu veidošanās

Riforminga katalizatora reģenerācijas laikā parasti ir nepieciešams kāds hlororganiskais savienojums, lai riforminga katalizators darbotos efektīvi (lai atjaunotu pareizu hlora līdzsvaru katalizatorā un nodrošinātu pareizu metālu dispersiju). No piemērota hlora savienojuma izvēles atkarīgs, vai radīsies dioksīnu un furānu emisijas.

Šķīdinātāja reģenerācija no pamateļļas ražošanas procesiem

Šķīdinātāja reģenerācijas blokā procesu var iedalīt divos šādos posmos: destilēšana, kur šķīdinātājus reģenerē no naftas plūsmas, un vieglo frakciju atdalīšana (ar tvaiku vai inertu gāzi) frakcionēšanas agregātā.

Izmantotie šķīdinātāji var būt maisījums (DiMe) no 1,2-dihloretāna (DCE) un dihlormetāna (DCM).

Parafīnu apstrādes blokos šķīdinātāja (piem., DCE) reģenerācija notiek divās sistēmās: viena paredzēta ateļļotam parafīnam, otra – vieglkūstošam parafīnam. Abas sistēmas sastāv no siltumintegrētiem separatoriem un vakuumseparatoriem. Deparafinēto eļļu un parafīnu plūsmas atdestilē, lai atdalītu palikušos šķīdinātājus.

1.21.   Emisijas ūdenī – novēršanas un kontroles paņēmienu apraksts

1.21.1.   Notekūdeņu priekšattīrīšana

| Skābā ūdens plūsmu priekšattīrīšana pirms otrreizējas izmantošanas vai attīrīšanas | Skābo ūdeni (piem., no destilācijas, krekinga, koksēšanas blokiem) novada uz piemērotu priekšattīrīšanas bloku (piem., atdestilēšanas bloku). |
| --- | --- |
| Citu notekūdeņu plūsmu priekšattīrīšana pirms attīrīšanas | Lai saglabātu attīrīšanas efektivitāti, var būt nepieciešama priekšattīrīšana. |

Skābā ūdens plūsmu priekšattīrīšana pirms otrreizējas izmantošanas vai attīrīšanas

Skābo ūdeni (piem., no destilācijas, krekinga, koksēšanas blokiem) novada uz piemērotu priekšattīrīšanas bloku (piem., atdestilēšanas bloku).

Citu notekūdeņu plūsmu priekšattīrīšana pirms attīrīšanas

Lai saglabātu attīrīšanas efektivitāti, var būt nepieciešama priekšattīrīšana.

1.21.2.   Notekūdeņu attīrīšana

| Nešķīstošo vielu atdalīšana, izmantojot eļļas reģenerāciju. | Parasti paņēmieni ir šādi:






  — | API tipa separatori |
| --- | --- | --- |

Nešķīstošo vielu atdalīšana, izmantojot eļļas reģenerāciju.

Parasti paņēmieni ir šādi:

—

API tipa separatori

| — | CPI (gofrētu plākšņu separatori) |
| --- | --- |

—

CPI (gofrētu plākšņu separatori)

| — | PPI (paralēlplākšņu separatori) |
| --- | --- |

—

PPI (paralēlplākšņu separatori)

| — | TPI (slīpplākšņu separatori) |
| --- | --- |

—

TPI (slīpplākšņu separatori)

| — | Bufercisternas un/vai izlīdzināšanas rezervuāri |
| --- | --- |

—

Bufercisternas un/vai izlīdzināšanas rezervuāri

Nešķīstošo vielu atdalīšana, reģenerējot suspendētās cietās daļiņas un disperģēto eļļu

Parasti paņēmieni ir šādi:

| — | Izšķīdušas gāzes flotācija |
| --- | --- |

—

Izšķīdušas gāzes flotācija

| — | Pievadītas gāzes flotācija |
| --- | --- |

—

Pievadītas gāzes flotācija

| — | Filtrācija caur smiltīm |
| --- | --- |

—

Filtrācija caur smiltīm

Šķīstošo vielu atdalīšana, t. sk. bioloģiskā attīrīšana un dzidrināšana

Bioloģiskās attīrīšanas paņēmieni var ietvert:

| — | sistēmas ar fiksētu slāni |
| --- | --- |

—

sistēmas ar fiksētu slāni

| — | sistēmas ar suspendētu slāni |
| --- | --- |

—

sistēmas ar suspendētu slāni

Viens no naftas pārstrādes rūpnīcās visplašāk lietotajiem notekūdeņu attīrīšanas procesiem, kur izmanto sistēmu ar suspendētu slāni, ir aktīvo dūņu process. Fiksēta slāņa sistēmas var būt biofiltri vai perkolācijas filtri.

Papildu attīrīšana

Īpaša notekūdeņu attīrīšana, kuras mērķis ir papildināt iepriekš veikto attīrīšanu, piemē, vēl vairāk samazināt slāpekļa vai oglekļa savienojumu saturu. Parasti izmanto tad, ja pastāv specifiskas vietējās prasības par ūdeņu aizsardzību.

---

(1)  Ja piemēro LPTP 58.

(2)  SO2 emisiju nepārtraukto mērījumu vietā var izmantot aprēķinus, kuru pamatā ir sēra satura mērījumi kurināmajā vai izejvielās, ja var pierādīt, ka pareizības līmenis ir līdzvērtīgs.

(3)  Kas attiecas uz SOX, nepārtraukti mēra tikai SO2, savukārt SO3 mēra tikai periodiski (piem., SO2 monitoringa sistēmas kalibrēšanas laikā).

(4)  Attiecas uz visu to sadedzināšanas bloku kopējo ievadīto siltuma jaudu, kas pievienoti dūmvadam, kurā notiek emisijas.

(5)  Vai SOX netiešais monitorings.

(6)  Monitoringa biežumu var mainīt, ja pēc viena gada datu sērijas skaidri liecina, ka pastāv pietiekama stabilitāte.

(7)  SO2 emisiju mērījumus no SRB var aizstāt ar nepārtrauktiem materiālu bilances vai citu būtisku procesa parametru mērījumiem, ar nosacījumu, ka attiecīgās SRB efektivitātes mērījumi ir balstīti uz periodiski (piem., reizi divos gados) veiktiem ražotnes veiktspējas testiem.

(8)  Antimona (Sb) monitoringu veic tikai katalītiskā krekinga blokos, ja procesā izmanto Sb inžekciju (piem., metālu pasivēšanā).

(9)  Izņemot sadedzināšanas blokus, ko darbina tikai ar gāzveida kurināmo.

(10)  N un S satura monitorings kurināmajā var nebūt vajadzīgs, ja dūmvadā veic nepārtrauktus NOX un SO2 emisiju mērījumus.

(11)  Diapazona augšējā robeža ir saistīta ar augstākām NOX koncentrācijām ieejā, lielāku NOX reducēšanos un katalizatora nolietošanos.

(12)  Diapazona apakšējā robeža ir saistīta ar SEK izmantošanu.

(13)  Ne visi parametri un paraugu ņemšanas biežumi ir attiecināmi uz efluentiem no gāzes pārstrādes ražotnēm.

(14)  Plūsmai proporcionāli 24 stundu laikā ņemts apvienotais paraugs vai, ar nosacījumu, ka ir pierādīta pietiekama plūsmas stabilitāte, laikam proporcionāli ņemts paraugs.

(15)  Pārejai no pašreizējā paņēmienu uz EN 9377-2 var būt nepieciešams pielāgošanās periods.

(16)  Ja ir iespējama korelācija in situ, ĶSP var aizstāt ar KOO (kopējais organiskā oglekļa daudzums). Korelācija starp ĶSP un KOO jānosaka katrā gadījumā atsevišķi. Priekšroka dodama KOO monitoringam, jo tad nav vajadzīgs izmantot ļoti toksiskus savienojumus.

(17)  Kopējais slāpeklis ir ar Kjeldāla metodi noteiktā kopējā slāpekļa (KKS), nitrātu un nitrītu summa.

(18)  Ja izmanto nitrifikāciju/denitrifikāciju, var sasniegt līmeni zem 15 mg/l.

(19)  Ja metālu pasivēšanā izmanto antimona (Sb) inžekciju, var veidoties NOX līdz pat 700 mg/Nm3 lielā koncentrācijā. Diapazona apakšējai robežai tuvākas vērtības var panākt ar SEK paņēmienu.

(20)  Neietilpst kvēpu caurpūte CO katlā un cauri gāzes dzesinātājam.

(21)  Diapazona apakšējai robežai tuvākas vērtības var panākt ar 4 lauku ESF.

(22)  Ja izmanto izejvielas ar zemu sēra saturu (piem., < 0,5 % masas) (vai hidroattīrīšanu) un/vai attīrīšanu skruberī, tad visiem sadedzināšanas režīmiem LPTP-SEL diapazona augšējā robeža ir ≤ 600 mg/Nm3.

(23)  Vērtības var nebūt iespējams sasniegt, ja CO katlu nedarbina ar pilnu jaudu.

(24)  Diapazona apakšējai robežai tuvākas vērtības var panākt ar 4 lauku ESF.

(25)  Ja ESF nav izmantojams, vērtības var sasniegt līdz 150 mg/Nm3.

(26)  LPTP-SEL attiecas uz gāzturbīnas un – ja tāds uzstādīts – papildu reģenerācijas katla kopējām emisijām.

(27)  Kurināmajam ar augstu H2 saturu (piem., lielāku par 10 %) diapazona augšējā robeža ir 75 mg/Nm3.

(28)  Ja esošā blokā izmanto iepriekšēju sildīšanu ar gaisu augstā temperatūrā (t. i., > 200 °C) vai ja H2 saturs deggāzē pārsniedz 50 %, LPTP-SEL diapazona augšējā robeža ir 200 mg/Nm3.

(29)  Ja esošos blokos ar jaudu < 100 MW izmanto kurināmo, kura slāpekļa saturs pārsniedz 0,5 % (masas), vai vairāk par 50 % šķidrā kurināmā, vai izmanto iepriekšēju sildīšanu ar gaisu, vērtības var sasniegt 450 mg/Nm3.

(30)  Diapazona apakšējai robežai tuvākas vērtības var panākt ar SEK paņēmienu.

(31)  Diapazona apakšējo robežu var sasniegt blokos, kur izmanto tehnoloģiskā cikla noslēgumā izmantojamus paņēmienus.

(32)  Diapazona augšējā robeža attiecas uz gadījumiem, kad lielu proporciju naftas sadedzina un piemērojami ir tikai primārie paņēmieni.

(33)  Ja naftas pārstrādes deggāzes attīrīšanas procesam ir specifiska konfigurācija – skruberī ir zems darba spiediens un naftas pārstrādes deggāzes H/C molārā attiecība pārsniedz 5 – LPTP-SEL diapazona augšējā robeža var sasniegt pat 45 mg/Nm3.

(34)  ii) un iii) paņēmiens var nebūt vispārizmantojams, ja cisternas paredzētas tādiem produktiem, kuru noplūdes ir maz iespējamas, jo tie parasti ir sacietējuši un ir jāsilda, lai uzturētu tos šķidrā stāvoklī (piem., bitumenam).

(35)  Tvaiku pārstrādi var aizstāt ar tvaiku iznīcināšanu (piem., sadedzināšanu), ja tvaiku pārstrāde ir bīstama vai tehniski neiespējama atgriezenisko tvaiku dēļ.

(36)  Nepārtrauktas darbības stundas vērtības, ko izsaka un mēra saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/63/EK (OV L 365, 31.12.1994., 24. lpp.).

(37)  Zemākā vērtība sasniedzama ar divpakāpju hibrīdsistēmām. Augstākā vērtība sasniedzama ar vienpakāpes adsorbcijas vai membrānu sistēmu.

(38)  Benzola monitorings var nebūt nepieciešams, ja NMGOS emisijas ir tuvu diapazona zemākajai robežai.

(39)  Var nebūt izmantojams savrupās smērvielu vai bitumena rūpnīcās, kur sēra savienojumu novadīšana nesasniedz 1 t/d.

(40)  Aprēķina sēra reģenerācijas efektivitāti visā attīrīšanas ciklā (ieskaitot SRB un PGAB) kā daļu no izejvielās esošā sēra, kas tiek reģenerēts sēra plūsmā, ko novada uz kolektoriem.

Ja izmanto paņēmienu, kas neparedz sēra reģenerāciju (piem., skruberi ar jūras ūdeni), sēra reģenerācijas efektivitāte nozīmē % no sēra, kas atdalīts visā attīrīšanas ciklā.

---