# Europeiska unionens L 297/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 297 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången15 oktober 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 297

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången15 oktober 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1078/2014 av den 7 augusti 2014 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 649/2012 om export och import av farliga kemikalier (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1079/2014 av den 14 oktober 2014 om fastställande av de räntesatser som ska användas vid beräkning av finansieringskostnader i samband med interventionsåtgärder i form av uppköp, lagring och avyttring av lager för räkenskapsåret 2015 för EGFJ | 7 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1080/2014 av den 14 oktober 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 9 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/714/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 13 oktober 2014 om tillbakadragande från Europeiska unionens officiella tidning av hänvisningen till den harmoniserade standarden EN 1384:2012 Ridhjälmar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012
  [delgivet med nr C(2014) 7236] | 11 |
| | | 2014/715/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 14 oktober 2014 om identifiering av ett tredjeland som kommissionen anser vara ett icke-samarbetande tredjeland enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske | 13 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 60 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av tvåhjuliga motorcyklar och mopeder vad gäller förarmanövrerade manöverorgan, inklusive identifiering av manöverorgan, kontrollampor och indikatorer | 23 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1078/2014 av den 7 augusti 2014 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 649/2012 om export och import av farliga kemikalier (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1079/2014 av den 14 oktober 2014 om fastställande av de räntesatser som ska användas vid beräkning av finansieringskostnader i samband med interventionsåtgärder i form av uppköp, lagring och avyttring av lager för räkenskapsåret 2015 för EGFJ

7

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1080/2014 av den 14 oktober 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

9

BESLUT

2014/714/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 13 oktober 2014 om tillbakadragande från Europeiska unionens officiella tidning av hänvisningen till den harmoniserade standarden EN 1384:2012 Ridhjälmar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012
  [delgivet med nr C(2014) 7236]

Europeiska unionens officiella tidning

[delgivet med nr C(2014) 7236]

11

2014/715/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 14 oktober 2014 om identifiering av ett tredjeland som kommissionen anser vara ett icke-samarbetande tredjeland enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

13

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 60 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av tvåhjuliga motorcyklar och mopeder vad gäller förarmanövrerade manöverorgan, inklusive identifiering av manöverorgan, kontrollampor och indikatorer

23

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets genomförandebeslut 2014/24/Gusp av den 20 januari 2014 om genomförande av beslut 2012/642/Gusp om restriktiva åtgärder mot Vitryssland ( EUT L 16, 21.1.2014 ) | 41 |
| | * | Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 699/2014 av den 24 juni 2014 om utformning av en gemensam logotyp för att identifiera de personer som erbjuder distansförsäljning av läkemedel till allmänheten och om de tekniska, elektroniska och kryptografiska kraven för att kontrollera den gemensamma logotypens äkthet ( EUT L 184, 25.6.2014 ) | 41 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets genomförandebeslut 2014/24/Gusp av den 20 januari 2014 om genomförande av beslut 2012/642/Gusp om restriktiva åtgärder mot Vitryssland ( EUT L 16, 21.1.2014 )

( EUT L 16, 21.1.2014 )

41

*

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 699/2014 av den 24 juni 2014 om utformning av en gemensam logotyp för att identifiera de personer som erbjuder distansförsäljning av läkemedel till allmänheten och om de tekniska, elektroniska och kryptografiska kraven för att kontrollera den gemensamma logotypens äkthet ( EUT L 184, 25.6.2014 )

( EUT L 184, 25.6.2014 )

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 15.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 297/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 1078/2014

av den 7 augusti 2014

om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 649/2012 om export och import av farliga kemikalier

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 649/2012 av den 4 juli 2012 om export och import av farliga kemikalier (1), särskilt artikel 23.4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EU) nr 649/2012 genomförs Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande (nedan kallat PIC-förfarandet) sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel, som undertecknades den 11 september 1998 och godkändes på gemenskapens vägnar genom rådets beslut 2003/106/EG (2). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EU) nr 649/2012 genomförs Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande (nedan kallat PIC-förfarandet) sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel, som undertecknades den 11 september 1998 och godkändes på gemenskapens vägnar genom rådets beslut 2003/106/EG (2).

| (2) | Det är lämpligt att beakta de lagstiftningsåtgärder som vidtagits avseende vissa kemikalier i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (3), Europarlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (5). |
| --- | --- |

(2)

Det är lämpligt att beakta de lagstiftningsåtgärder som vidtagits avseende vissa kemikalier i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (3), Europarlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (5).

| (3) | Godkännandet för bitertanol har återkallats i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att bitertanol inte får användas som bekämpningsmedel och därför bör läggas till i kemikalieförteckningarna i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012. |
| --- | --- |

(3)

Godkännandet för bitertanol har återkallats i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att bitertanol inte får användas som bekämpningsmedel och därför bör läggas till i kemikalieförteckningarna i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012.

| (4) | Ämnena cyhexatin och azocyklotin har inte godkänts som verksamma ämnen enligt förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att de är förbjudna för användning som bekämpningsmedel och därför bör läggas till i kemikalieförteckningarna i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012. |
| --- | --- |

(4)

Ämnena cyhexatin och azocyklotin har inte godkänts som verksamma ämnen enligt förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att de är förbjudna för användning som bekämpningsmedel och därför bör läggas till i kemikalieförteckningarna i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012.

| (5) | Ämnena cinidonetyl, cyklanilid, etoxisulfuron och oxadiargyl är inte längre godkända som verksamma ämnen enligt förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att de är förbjudna för användning som bekämpningsmedel och därför bör läggas till i kemikalieförteckningarna i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012. |
| --- | --- |

(5)

Ämnena cinidonetyl, cyklanilid, etoxisulfuron och oxadiargyl är inte längre godkända som verksamma ämnen enligt förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att de är förbjudna för användning som bekämpningsmedel och därför bör läggas till i kemikalieförteckningarna i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012.

| (6) | Ämnet rotenon har inte godkänts som verksamt ämne enligt förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att rotenon är underkastat stränga restriktioner för användning som bekämpningsmedel, eftersom nästan all användning är förbjuden, trots att rotenon har identifierats och anmälts för utvärdering enligt förordning (EU) nr 528/2012 för produkttyp 17 och därför kan fortsätta att godkännas av medlemsstaterna till dess ett beslut enligt den förordningen fattats. Därför bör rotenon läggas till i kemikalieförteckningarna i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012. |
| --- | --- |

(6)

Ämnet rotenon har inte godkänts som verksamt ämne enligt förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att rotenon är underkastat stränga restriktioner för användning som bekämpningsmedel, eftersom nästan all användning är förbjuden, trots att rotenon har identifierats och anmälts för utvärdering enligt förordning (EU) nr 528/2012 för produkttyp 17 och därför kan fortsätta att godkännas av medlemsstaterna till dess ett beslut enligt den förordningen fattats. Därför bör rotenon läggas till i kemikalieförteckningarna i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012.

| (7) | Godkännandet för didecyldimetylammoniumklorid har återkallats i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att didecyldimetylammoniumklorid inte får användas som bekämpningsmedel i gruppen växtskyddsmedel och därför bör läggas till i kemikalieförteckningen i del 1 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012. |
| --- | --- |

(7)

Godkännandet för didecyldimetylammoniumklorid har återkallats i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att didecyldimetylammoniumklorid inte får användas som bekämpningsmedel i gruppen växtskyddsmedel och därför bör läggas till i kemikalieförteckningen i del 1 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012.

| (8) | Ämnena warfarin och cyflutrin är inte längre godkända som verksamma ämnen enligt förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att de inte får användas som bekämpningsmedel i gruppen växtskyddsmedel och därför bör läggas till i kemikalieförteckningen i del 1 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012. |
| --- | --- |

(8)

Ämnena warfarin och cyflutrin är inte längre godkända som verksamma ämnen enligt förordning (EG) nr 1107/2009, vilket innebär att de inte får användas som bekämpningsmedel i gruppen växtskyddsmedel och därför bör läggas till i kemikalieförteckningen i del 1 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012.

| (9) | Vid Rotterdamkonventionens sjätte partskonferens, vilken hölls mellan den 28 april och den 10 maj 2013, beslutades det att azinfosmetyl, perfluoroktansulfonatsyra, perfluoroktansulfonater, perfluoroktansulfonamider och perfluoroktansulfonater skulle tas upp i bilaga III till konventionen. Det innebär att azinfosmetyl, perfluoroktansulfonatsyra, perfluoroktansulfonater, perfluoroktansulfonamider och perfluoroktansulfonater är föremål för konventionens PIC-förfarande. Kemikalierna i fråga bör därför tas bort från kemikalieförteckningen i del 2 och läggas till i kemikalieförteckningen i del 3 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012. |
| --- | --- |

(9)

Vid Rotterdamkonventionens sjätte partskonferens, vilken hölls mellan den 28 april och den 10 maj 2013, beslutades det att azinfosmetyl, perfluoroktansulfonatsyra, perfluoroktansulfonater, perfluoroktansulfonamider och perfluoroktansulfonater skulle tas upp i bilaga III till konventionen. Det innebär att azinfosmetyl, perfluoroktansulfonatsyra, perfluoroktansulfonater, perfluoroktansulfonamider och perfluoroktansulfonater är föremål för konventionens PIC-förfarande. Kemikalierna i fråga bör därför tas bort från kemikalieförteckningen i del 2 och läggas till i kemikalieförteckningen i del 3 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012.

| (10) | Partskonferensen beslutade också att föra in kommersiell pentabromdifenyleter, inbegripet tetra- och pentabromdifenyl, och kommersiell oktabromdifenyleter, inbegripet hexa- och heptabromdifenyleter i bilaga III till Rotterdamkonventionen, vilket innebär att kemikalierna i fråga är föremål för konventionens PIC-förfarande. Eftersom tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter och heptabromdifenyleter redan ingår i bilaga V till förordning (EU) nr 649/2012 och således omfattas av exportförbud, läggs de inte till i kemikalieförteckningen i del 3 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012. |
| --- | --- |

(10)

Partskonferensen beslutade också att föra in kommersiell pentabromdifenyleter, inbegripet tetra- och pentabromdifenyl, och kommersiell oktabromdifenyleter, inbegripet hexa- och heptabromdifenyleter i bilaga III till Rotterdamkonventionen, vilket innebär att kemikalierna i fråga är föremål för konventionens PIC-förfarande. Eftersom tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter och heptabromdifenyleter redan ingår i bilaga V till förordning (EU) nr 649/2012 och således omfattas av exportförbud, läggs de inte till i kemikalieförteckningen i del 3 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012.

| (11) | Uppgifterna avseende klorater i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012 bör ändras för att förtydliga vilka ämnen som posten omfattar. |
| --- | --- |

(11)

Uppgifterna avseende klorater i delarna 1 och 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012 bör ändras för att förtydliga vilka ämnen som posten omfattar.

| (12) | Förordning (EU) nr 649/2012 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Förordning (EU) nr 649/2012 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (13) | För att alla berörda parter ska få tillräcklig tid för att vidta de åtgärder som krävs för att efterleva denna förordning och för att medlemsstaterna ska kunna vidta de åtgärder som krävs för genomförandet av den, bör dess tillämpning skjutas fram. |
| --- | --- |

(13)

För att alla berörda parter ska få tillräcklig tid för att vidta de åtgärder som krävs för att efterleva denna förordning och för att medlemsstaterna ska kunna vidta de åtgärder som krävs för genomförandet av den, bör dess tillämpning skjutas fram.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012 ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 december 2014.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 7 augusti 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 60.

1

(2)  Rådets beslut 2003/106/EG av den 19 december 2002 om godkännande, på Europeiska gemenskapens vägnar, av Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel (EUT L 63, 6.3.2003, s. 27).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (EUT L 167, 27.6.2012, s. 1).

5

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Del 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Posterna för azinfosmetyl och perfluoroktansulfonat ska ersättas med följande:











  Kemikalie | CAS-nr | Einecs-nr | KN-nummer | Underkategori (*) | Begränsningar för användning (**) | Länder för vilka ingen anmälan behövs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Azinfosmetyl (#) | 86-50-0 | 201-676-1 | 2933 99 80 | p(1) | b | |
| Perfluoroktansulfonat
  (PFOS) C8F17SO2X
  (X = OH, metallsalt (O-M+), halogenid, amid och andra derivat, även polymerer) (+)/(#) | 1763-23-1
  2795-39-3
  70225-14-8
  56773-42-3
  4151-50-2
  57589-85-2
  68081-83-4
  med flera | 217-179-8
  220-527-1
  274-460-8
  260-375-3
  223-980-3
  260-837-4
  268-357-7 | 2904 90 95
  2904 90 95
  2922 12 00
  2923 90 00
  2935 00 90
  2924 29 98
  3824 90 97 | i(1) | sr” | |

1.

Del 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Posterna för azinfosmetyl och perfluoroktansulfonat ska ersättas med följande:

Kemikalie

CAS-nr

Einecs-nr

KN-nummer

Underkategori (*)

Begränsningar för användning (**)

Länder för vilka ingen anmälan behövs

”Azinfosmetyl (#)

86-50-0

201-676-1

2933 99 80

p(1)

b

Perfluoroktansulfonat

(PFOS) C8F17SO2X

(X = OH, metallsalt (O-M+), halogenid, amid och andra derivat, även polymerer) (+)/(#)

1763-23-1

2795-39-3

70225-14-8

56773-42-3

4151-50-2

57589-85-2

68081-83-4

med flera

217-179-8

220-527-1

274-460-8

260-375-3

223-980-3

260-837-4

268-357-7

2904 90 95

2904 90 95

2922 12 00

2923 90 00

2935 00 90

2924 29 98

3824 90 97

i(1)

sr”

| b) | Posten för klorat ska ersättas med följande:











  Kemikalie | CAS-nr | Einecs-nr | KN-nummer | Underkategori | Begränsningar för användning (**) | Länder för vilka ingen anmälan behövs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Klorat (+) | 7775-09-9
  10137-74-3
  7783-92-8
  med flera | 231-887-4
  233-378-2
  232-034-9 | 2829 11 00
  2829 19 00
  2843 29 00 | p(1) | b” | |

b)

Posten för klorat ska ersättas med följande:

Kemikalie

CAS-nr

Einecs-nr

KN-nummer

Underkategori

Begränsningar för användning (**)

Länder för vilka ingen anmälan behövs

”Klorat (+)

7775-09-9

10137-74-3

7783-92-8

med flera

231-887-4

233-378-2

232-034-9

2829 11 00

2829 19 00

2843 29 00

p(1)

b”

| c) | Följande poster ska läggas till:











  Kemikalie | CAS-nr | Einecs-nr | KN-nummer | Underkategori (*) | Begränsningar för användning (**) | Länder för vilka ingen anmälan behövs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Azocyklotin (+) | 41083-11-8 | 255-209-1 | 2933 99 80 | p(1) | b | |
| Bitertanol (+) | 55179-31-2 | 259-513-5 | 2933 99 80 | p(1) | b | |
| Cinidonetyl (+) | 142891-20-1 | finns inte | 2925 19 95 | p(1) | b | |
| Cyklanilid (+) | 113136-77-9 | 419-150-7 | 2924 29 98 | p(1) | b | |
| Cyflutrin (+) | 68359-37-5 | 269-855-7 | 2926 90 95 | p(1) | b | |
| Cyhexatin (+) | 13121-70-5 | 236-049-1 | 2931 90 90 | p(1) | b | |
| Etoxisulfuron (+) | 126801-58-9 | finns inte | 2933 59 95 | p(1) | b | |
| Didecyldimetylammoniumklorid | 7173-51-5 | 230-525-2 | 2923 90 00 | p(1) | b | |
| Oxadiargyl (+) | 39807-15-3 | 254-637-6 | 2934 99 90 | p(1) | b | |
| Rotenon (+) | 83-79-4 | 201-501-9 | 2932 99 00 | p(1) | b | |
| Warfarin | 81-81-2 | 201-377-6 | 2932 20 90 | p(1) | b” | |

c)

Följande poster ska läggas till:

Kemikalie

CAS-nr

Einecs-nr

KN-nummer

Underkategori (*)

Begränsningar för användning (**)

Länder för vilka ingen anmälan behövs

”Azocyklotin (+)

41083-11-8

255-209-1

2933 99 80

p(1)

b

Bitertanol (+)

55179-31-2

259-513-5

2933 99 80

p(1)

b

Cinidonetyl (+)

142891-20-1

finns inte

2925 19 95

p(1)

b

Cyklanilid (+)

113136-77-9

419-150-7

2924 29 98

p(1)

b

Cyflutrin (+)

68359-37-5

269-855-7

2926 90 95

p(1)

b

Cyhexatin (+)

13121-70-5

236-049-1

2931 90 90

p(1)

b

Etoxisulfuron (+)

126801-58-9

finns inte

2933 59 95

p(1)

b

Didecyldimetylammoniumklorid

7173-51-5

230-525-2

2923 90 00

p(1)

b

Oxadiargyl (+)

39807-15-3

254-637-6

2934 99 90

p(1)

b

Rotenon (+)

83-79-4

201-501-9

2932 99 00

p(1)

b

Warfarin

81-81-2

201-377-6

2932 20 90

p(1)

b”

| 2. | Del 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Posten för perfluoroktansulfonat ska ersättas med följande:










  Kemikalie | CAS-nr | Einecs-nr | KN-nummer | Kategori (*) | Begränsningar för användning (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Perfluoroktansulfonatderivat (även polymerer) som inte omfattas av
  Perfluoroktansulfonsyra, Perfluoroktansulfonat, Perfluoroktansulfonamider, Perfluoroktansulfonyler | 57589-85-2
  68081-83-4
  med flera | 260-837-4
  268-357-7 | 2924 29 98
  3824 90 97 | i | sr” |

2.

Del 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Posten för perfluoroktansulfonat ska ersättas med följande:

Kemikalie

CAS-nr

Einecs-nr

KN-nummer

Kategori (*)

Begränsningar för användning (**)

”Perfluoroktansulfonatderivat (även polymerer) som inte omfattas av

Perfluoroktansulfonsyra, Perfluoroktansulfonat, Perfluoroktansulfonamider, Perfluoroktansulfonyler

57589-85-2

68081-83-4

med flera

260-837-4

268-357-7

2924 29 98

3824 90 97

i

sr”

| b) | Posten för klorat ska ersättas med följande:










  Kemikalie | CAS-nr | Einecs-nr | KN-nummer | Kategori (*) | Begränsningar för användning (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Klorat | 7775-09-9
  10137-74-3
  7783-92-8
  med flera | 231-887-4
  233-378-2
  232-034-9 | 2829 11 00
  2829 19 00
  2843 29 00 | p | b” |

b)

Posten för klorat ska ersättas med följande:

Kemikalie

CAS-nr

Einecs-nr

KN-nummer

Kategori (*)

Begränsningar för användning (**)

”Klorat

7775-09-9

10137-74-3

7783-92-8

med flera

231-887-4

233-378-2

232-034-9

2829 11 00

2829 19 00

2843 29 00

p

b”

| c) | Posten för azinfosmetyl ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Posten för azinfosmetyl ska utgå.

| d) | Följande poster ska läggas till:










  Kemikalie | CAS-nr | Einecs-nr | KN-nummer | Kategori (*) | Begränsningar för användning (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Azocyklotin | 41083-11-8 | 255-209-1 | 2933 99 80 | p | |
| Bitertanol | 55179-31-2 | 259-513-5 | 2933 99 80 | p | |
| Cinidon-ethyl | 142891-20-1 | finns inte | 2925 19 95 | p | |
| Cyklanilid | 113136-77-9 | 419-150-7 | 2924 29 98 | p | |
| Cyhexatin | 13121-70-5 | 236-049-1 | 2931 90 90 | p | |
| Etoxisulfuron | 126801-58-9 | finns inte | 2933 59 95 | p | |
| Oxadiargyl | 39807-15-3 | 254-637-6 | 2934 99 90 | p | |
| Rotenon | 83-79-4 | 201-501-9 | 2932 99 00 | p” | |

d)

Följande poster ska läggas till:

Kemikalie

CAS-nr

Einecs-nr

KN-nummer

Kategori (*)

Begränsningar för användning (**)

”Azocyklotin

41083-11-8

255-209-1

2933 99 80

p

Bitertanol

55179-31-2

259-513-5

2933 99 80

p

Cinidon-ethyl

142891-20-1

finns inte

2925 19 95

p

Cyklanilid

113136-77-9

419-150-7

2924 29 98

p

Cyhexatin

13121-70-5

236-049-1

2931 90 90

p

Etoxisulfuron

126801-58-9

finns inte

2933 59 95

p

Oxadiargyl

39807-15-3

254-637-6

2934 99 90

p

Rotenon

83-79-4

201-501-9

2932 99 00

p”

| 3. | I del 3 ska följande poster läggas till:









  Kemikalie | Relevanta CAS-nr | HS-nummer
  Rent ämne | HS-nummer
  Blandningar som innehåller ämnet | Kategori |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Azinfosmetyl | 86-50-0 | 2933.99 | 3808.10 | Bekämpningsmedel |
| Perfluoroktansulfonsyra, Perfluoroktansulfonat, Perfluoroktansulfonamider, Perfluoroktansulfonyler | 1763-23-1
  2795-39-3
  29457-72-5
  29081-56-9
  70225-14-8
  56773-42-3
  251099-16-8
  4151-50-2
  31506-32-8
  1691-99-2
  24448-09-7
  307-35-7
  med flera | 2904.90
  2904.90
  2904.90
  2904.90
  2922.12
  2923.90
  2923.90
  2935.00
  2935.00
  2935.00
  2935.00
  2904.90 | 3824.90 | Industri” |

3.

I del 3 ska följande poster läggas till:

Kemikalie

Relevanta CAS-nr

HS-nummer

Rent ämne

HS-nummer

Blandningar som innehåller ämnet

Kategori

”Azinfosmetyl

86-50-0

2933.99

3808.10

Bekämpningsmedel

Perfluoroktansulfonsyra, Perfluoroktansulfonat, Perfluoroktansulfonamider, Perfluoroktansulfonyler

1763-23-1

2795-39-3

29457-72-5

29081-56-9

70225-14-8

56773-42-3

251099-16-8

4151-50-2

31506-32-8

1691-99-2

24448-09-7

307-35-7

med flera

2904.90

2904.90

2904.90

2904.90

2922.12

2923.90

2923.90

2935.00

2935.00

2935.00

2935.00

2904.90

3824.90

Industri”

---

| 15.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 297/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 297/7

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1079/2014

av den 14 oktober 2014

om fastställande av de räntesatser som ska användas vid beräkning av finansieringskostnader i samband med interventionsåtgärder i form av uppköp, lagring och avyttring av lager för räkenskapsåret 2015 för EGFJ

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (1), särskilt artikel 20.1 och 20.4,

efter samråd med kommittén för jordbruksfonderna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 3.1 a i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 906/2014 (2) ska utgifter för finansieringskostnader för de medel som medlemsstaterna avsätter för att köpa upp produkter fastställas enligt modellerna i bilaga I till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 3.1 a i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 906/2014 (2) ska utgifter för finansieringskostnader för de medel som medlemsstaterna avsätter för att köpa upp produkter fastställas enligt modellerna i bilaga I till den förordningen.

| (2) | Enligt punkt I.1 i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 ska beräkningen av dessa finansieringskostnader grunda sig på en räntesats som är enhetlig för hela unionen och som kommissionen fastställer i början av varje räkenskapsår. Denna räntesats motsvarar genomsnittet av tremånaders och tolvmånaders Euribor under de sex månaderna omedelbart före medlemsstaternas meddelande enligt punkt I.2 första stycket i den bilagan, med en viktning av dessa med en tredjedel respektive två tredjedelar. |
| --- | --- |

(2)

Enligt punkt I.1 i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 ska beräkningen av dessa finansieringskostnader grunda sig på en räntesats som är enhetlig för hela unionen och som kommissionen fastställer i början av varje räkenskapsår. Denna räntesats motsvarar genomsnittet av tremånaders och tolvmånaders Euribor under de sex månaderna omedelbart före medlemsstaternas meddelande enligt punkt I.2 första stycket i den bilagan, med en viktning av dessa med en tredjedel respektive två tredjedelar.

| (3) | I enlighet med punkt I.2 andra stycket i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 ska räntesatsen anses vara 0 %, om en medlemsstat inte meddelar någon räntesats med hjälp av det formulär och inom den tidsfrist som avses i punkt I.2 första stycket. För medlemsstater som meddelar att de inte haft några räntekostnader, eftersom de inte haft några jordbruksprodukter i offentlig lagring under referensperioden, ska kommissionen fastställa räntesatsen i enlighet med punkt I.2 tredje stycket. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med punkt I.2 andra stycket i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 ska räntesatsen anses vara 0 %, om en medlemsstat inte meddelar någon räntesats med hjälp av det formulär och inom den tidsfrist som avses i punkt I.2 första stycket. För medlemsstater som meddelar att de inte haft några räntekostnader, eftersom de inte haft några jordbruksprodukter i offentlig lagring under referensperioden, ska kommissionen fastställa räntesatsen i enlighet med punkt I.2 tredje stycket.

| (4) | På grundval av punkt I.3 i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 ska den räntesats som fastställs i enlighet med punkt I.2 i den bilagan jämföras med den enhetliga räntesats som fastställs i enlighet med punkt I.1 i den bilagan. För de enskilda medlemsstaterna ska den tillämpliga räntesatsen vara den lägre av de två räntesatserna. |
| --- | --- |

(4)

På grundval av punkt I.3 i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 ska den räntesats som fastställs i enlighet med punkt I.2 i den bilagan jämföras med den enhetliga räntesats som fastställs i enlighet med punkt I.1 i den bilagan. För de enskilda medlemsstaterna ska den tillämpliga räntesatsen vara den lägre av de två räntesatserna.

| (5) | Eftersom det inte fanns några jordbruksprodukter i offentlig lagring under referensperioden på sex månader från mars till augusti 2014, var medlemsstaterna inte skyldiga att lämna något meddelande enligt punkt I.2 första stycket i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom det inte fanns några jordbruksprodukter i offentlig lagring under referensperioden på sex månader från mars till augusti 2014, var medlemsstaterna inte skyldiga att lämna något meddelande enligt punkt I.2 första stycket i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014.

| (6) | Räntesatserna för räkenskapsåret 2015 för EGFJ bör fastställas med hänsyn till dessa olika faktorer. |
| --- | --- |

(6)

Räntesatserna för räkenskapsåret 2015 för EGFJ bör fastställas med hänsyn till dessa olika faktorer.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

När det gäller utgifter för de finansieringskostnader för medel som medlemsstaterna avsätter för att köpa upp produkter som hänför sig till räkenskapsåret 2015 för EGFJ, ska de räntesatser som avses i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014, i enlighet med artikel 3.1 a i den förordningen, fastställas till den enhetliga räntesatsen 0,4 %.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 oktober 2014.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 906/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller utgifter för offentlig intervention (EUT L 255, 28.8.2014, s. 1).

2

---

| 15.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 297/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 297/9

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1080/2014

av den 14 oktober 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 64,7 |
| MA | 141,8 |
| MK | 53,7 |
| ZZ | 86,7 |
| 0707 00 05 | TR | 158,2 |
| ZZ | 158,2 |
| 0709 93 10 | TR | 138,6 |
| ZZ | 138,6 |
| 0805 50 10 | AR | 93,7 |
| BR | 84,6 |
| CL | 122,6 |
| TR | 111,7 |
| UY | 103,5 |
| ZA | 108,1 |
| ZZ | 104,0 |
| 0806 10 10 | BR | 182,5 |
| MK | 34,4 |
| TR | 142,4 |
| ZZ | 119,8 |
| 0808 10 80 | BA | 49,5 |
| BR | 58,7 |
| CL | 64,1 |
| NZ | 143,9 |
| US | 192,1 |
| ZA | 119,6 |
| ZZ | 104,7 |
| 0808 30 90 | CN | 75,7 |
| TR | 116,3 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 90,7 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

64,7

MA

141,8

MK

53,7

ZZ

86,7

0707 00 05

TR

158,2

ZZ

158,2

0709 93 10

TR

138,6

ZZ

138,6

0805 50 10

AR

93,7

BR

84,6

CL

122,6

TR

111,7

UY

103,5

ZA

108,1

ZZ

104,0

0806 10 10

BR

182,5

MK

34,4

TR

142,4

ZZ

119,8

0808 10 80

BA

49,5

BR

58,7

CL

64,1

NZ

143,9

US

192,1

ZA

119,6

ZZ

104,7

0808 30 90

CN

75,7

TR

116,3

ZA

80,2

ZZ

90,7

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 15.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 297/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 297/11

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 13 oktober 2014

om tillbakadragande från Europeiska unionens officiella tidning av hänvisningen till den harmoniserade standarden EN 1384:2012 ”Ridhjälmar” enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012

[delgivet med nr C(2014) 7236]

(2014/714/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut nr 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut nr 1673/2006/EG (1), särskilt artikel 11, och

av följande skäl:

| (1) | När en nationell standard som införlivar en harmoniserad standard, vars hänvisning har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, omfattar ett eller fler viktiga hälso- och säkerhetskrav i bilaga II till rådets direktiv 89/686/EEG (2), förutsätts utrustning som konstrueras i enlighet med denna standard uppfylla dessa grundläggande hälso- och säkerhetskrav. |
| --- | --- |

(1)

När en nationell standard som införlivar en harmoniserad standard, vars hänvisning har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, omfattar ett eller fler viktiga hälso- och säkerhetskrav i bilaga II till rådets direktiv 89/686/EEG (2), förutsätts utrustning som konstrueras i enlighet med denna standard uppfylla dessa grundläggande hälso- och säkerhetskrav.

| (2) | Enligt artikel 6.1 i direktiv 89/686/EEG framförde kommissionen en formell invändning mot standarden EN 1384:1996 ”Ridhjälmar”, vilken harmoniserats enligt direktiv 89/686/EEG. Hänvisningen till standarden offentliggjordes först i EGT C 180 den 14 juni 1997 och ändringsförslag A1 offentliggjordes i EGT C 190 den 10 augusti 2002. Under tiden har en ny version av standarden, EN 1384:2012, offentliggjorts av Europeiska standardiseringskommittén CEN och förtecknats i EUT C 395 den 20 december 2012, eftersom den förutsatta överensstämmelsen för den ersatta standarden EN 1384:1996 upphörde att gälla den 30 april 2013. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 6.1 i direktiv 89/686/EEG framförde kommissionen en formell invändning mot standarden EN 1384:1996 ”Ridhjälmar”, vilken harmoniserats enligt direktiv 89/686/EEG. Hänvisningen till standarden offentliggjordes först i EGT C 180 den 14 juni 1997 och ändringsförslag A1 offentliggjordes i EGT C 190 den 10 augusti 2002. Under tiden har en ny version av standarden, EN 1384:2012, offentliggjorts av Europeiska standardiseringskommittén CEN och förtecknats i EUT C 395 den 20 december 2012, eftersom den förutsatta överensstämmelsen för den ersatta standarden EN 1384:1996 upphörde att gälla den 30 april 2013.

| (3) | Den nya versionen har nu harmoniserats och ger förutsatt överensstämmelse; standarden har dock inte väsentligen ändrats. Eftersom bristerna i standarden inte har åtgärdats i den nya versionen, förnyade kommissionen den formella invändningen mot standarden EN 1384:2012. |
| --- | --- |

(3)

Den nya versionen har nu harmoniserats och ger förutsatt överensstämmelse; standarden har dock inte väsentligen ändrats. Eftersom bristerna i standarden inte har åtgärdats i den nya versionen, förnyade kommissionen den formella invändningen mot standarden EN 1384:2012.

| (4) | Den formella invändningen grundas på brister i standarden som inte tillräckligt uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskrav som avses i artikel 3 och som fastställs i bilaga II till direktiv 89/686/EEG, och uppvisar en lägre säkerhetsnivå jämfört med andra säkerhetsstandarder för hjälmar (såsom Snellstandarden eller PAS 015 för ridhjälmar), i synnerhet när det gäller stötdämpning, genomträngande av skalet och hjälmstabilitet. Efter granskning av standarden EN 1384:2012 och efter samråd med experter anser kommissionen att särskilt följande områden behöver förbättras:






  — | Stötdämpningen: De flesta jämförbara standarder använder mer än ett städ och har högre energinivåer. |
| --- | --- | --- |

(4)

Den formella invändningen grundas på brister i standarden som inte tillräckligt uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskrav som avses i artikel 3 och som fastställs i bilaga II till direktiv 89/686/EEG, och uppvisar en lägre säkerhetsnivå jämfört med andra säkerhetsstandarder för hjälmar (såsom Snellstandarden eller PAS 015 för ridhjälmar), i synnerhet när det gäller stötdämpning, genomträngande av skalet och hjälmstabilitet. Efter granskning av standarden EN 1384:2012 och efter samråd med experter anser kommissionen att särskilt följande områden behöver förbättras:

—

Stötdämpningen: De flesta jämförbara standarder använder mer än ett städ och har högre energinivåer.

| — | Genomträngande av skalet: Massans fallhöjd är endast hälften av vad som krävs i Snellstandarden. |
| --- | --- |

—

Genomträngande av skalet: Massans fallhöjd är endast hälften av vad som krävs i Snellstandarden.

| — | Sidostabiliteten: Det finns inga krav på sidostabilitet, det vill säga att tillverka en hjälm som är tillräckligt stark att stå emot stora sidokrafter. |
| --- | --- |

—

Sidostabiliteten: Det finns inga krav på sidostabilitet, det vill säga att tillverka en hjälm som är tillräckligt stark att stå emot stora sidokrafter.

| — | Skyddsområdena: Områdena vid tinningarna måste ses över, och hörselförmågan får inte påverkas. |
| --- | --- |

—

Skyddsområdena: Områdena vid tinningarna måste ses över, och hörselförmågan får inte påverkas.

| — | Synfältet: Det finns inga krav på att synfältet ska säkerställa god sikt under ridningen. |
| --- | --- |

—

Synfältet: Det finns inga krav på att synfältet ska säkerställa god sikt under ridningen.

| — | Hjälmstabilitet: Ett stabilitetstest såsom i PAS 015 skulle kunna inkluderas för att säkerställa att hjälmen inte ska kunna röra sig på huvudet under ridningen. |
| --- | --- |

—

Hjälmstabilitet: Ett stabilitetstest såsom i PAS 015 skulle kunna inkluderas för att säkerställa att hjälmen inte ska kunna röra sig på huvudet under ridningen.

| (5) | Med hänsyn till ovannämnda säkerhetsaspekter som måste förbättras, kan inte standarden EN 1384:2012 ge förutsatt överensstämmelse med de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i direktiv 89/686/EEG. Följaktligen bör hänvisningen till standarden EN 1384:2012 dras tillbaka från EUT. |
| --- | --- |

(5)

Med hänsyn till ovannämnda säkerhetsaspekter som måste förbättras, kan inte standarden EN 1384:2012 ge förutsatt överensstämmelse med de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i direktiv 89/686/EEG. Följaktligen bör hänvisningen till standarden EN 1384:2012 dras tillbaka från EUT.

| (6) | Förordning (EU) nr 1025/2012 ska tillämpas från och med den 1 januari 2013. Enligt artikel 26 i denna förordning utgår artikel 6.1 i direktiv 89/686/EEG och hänvisningar till den bestämmelse som utgår ska betraktas som hänvisningar till artikel 11 i förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EU) nr 1025/2012 ska tillämpas från och med den 1 januari 2013. Enligt artikel 26 i denna förordning utgår artikel 6.1 i direktiv 89/686/EEG och hänvisningar till den bestämmelse som utgår ska betraktas som hänvisningar till artikel 11 i förordningen.

| (7) | De europeiska standardiseringsorganisationerna, europeiska intresseorganisationer som får finansiering av unionen och arbetsgruppen för personlig skyddsutrustning rådfrågades. |
| --- | --- |

(7)

De europeiska standardiseringsorganisationerna, europeiska intresseorganisationer som får finansiering av unionen och arbetsgruppen för personlig skyddsutrustning rådfrågades.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 22 i förordning (EU) nr 1025/2012. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 22 i förordning (EU) nr 1025/2012.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Hänvisningen till standarden EN 1384:2012 ”Ridhjälmar” ska dras tillbaka från Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

Ferdinando NELLI FEROCI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 316, 14.11.2012, s. 12.

1

(2)  Rådets direktiv 89/686/EEG av den 21 december 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om personlig skyddsutrustning (EGT L 399, 30.12.1989, s. 18).

2

---

| 15.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 297/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 297/13

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 14 oktober 2014

om identifiering av ett tredjeland som kommissionen anser vara ett icke-samarbetande tredjeland enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

(2014/715/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (1), särskilt artikel 31, och

av följande skäl:

1.   INLEDNING

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1005/2008 (nedan kallad IUU-förordningen) upprättas ett unionssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (nedan kallat IUU-fiske). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1005/2008 (nedan kallad IUU-förordningen) upprättas ett unionssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (nedan kallat IUU-fiske).

| (2) | I kapitel VI i IUU-förordningen fastställs förfarandet för identifiering av icke-samarbetande tredjeländer, åtgärder i fråga om länder som identifieras som icke-samarbetande tredjeländer, upprättande av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer, avförande av länder från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer, offentliggörande av förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer och nödåtgärder. |
| --- | --- |

(2)

I kapitel VI i IUU-förordningen fastställs förfarandet för identifiering av icke-samarbetande tredjeländer, åtgärder i fråga om länder som identifieras som icke-samarbetande tredjeländer, upprättande av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer, avförande av länder från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer, offentliggörande av förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer och nödåtgärder.

| (3) | Enligt artikel 31 i IUU-förordningen får Europeiska kommissionen identifiera de länder den anser vara icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske. Ett tredjeland kan identifieras som ett icke-samarbetande tredjeland om det inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 31 i IUU-förordningen får Europeiska kommissionen identifiera de länder den anser vara icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske. Ett tredjeland kan identifieras som ett icke-samarbetande tredjeland om det inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske.

| (4) | Identifieringen av icke-samarbetande tredjeländer ska grunda sig på en översyn av all information i enlighet med artikel 31.2 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Identifieringen av icke-samarbetande tredjeländer ska grunda sig på en översyn av all information i enlighet med artikel 31.2 i IUU-förordningen.

| (5) | I enlighet med artikel 33 i IUU-förordningen får rådet upprätta en förteckning över icke-samarbetande länder. I artikel 38 i IUU-förordningen anges vilka åtgärder som gäller för dessa länder. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 33 i IUU-förordningen får rådet upprätta en förteckning över icke-samarbetande länder. I artikel 38 i IUU-förordningen anges vilka åtgärder som gäller för dessa länder.

| (6) | Flaggstater som är tredjeländer måste enligt artikel 20.1 i IUU-förordningen meddela kommissionen de förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som deras fiskefartyg måste följa. |
| --- | --- |

(6)

Flaggstater som är tredjeländer måste enligt artikel 20.1 i IUU-förordningen meddela kommissionen de förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som deras fiskefartyg måste följa.

| (7) | Enligt artikel 20.4 i IUU-förordningen ska kommissionen samarbeta administrativt med tredjeländer när det gäller genomförandet av bestämmelserna om fångstintyg i den förordningen. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 20.4 i IUU-förordningen ska kommissionen samarbeta administrativt med tredjeländer när det gäller genomförandet av bestämmelserna om fångstintyg i den förordningen.

| (8) | I enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen meddelande kommissionen, genom sitt beslut av den 15 november 2012 (2) (nedan kallat beslutet av den 15 november 2012), åtta tredjeländer om att de riskerade att komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer enligt IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen meddelande kommissionen, genom sitt beslut av den 15 november 2012 (2) (nedan kallat beslutet av den 15 november 2012), åtta tredjeländer om att de riskerade att komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer enligt IUU-förordningen.

| (9) | I sitt beslut av den 15 november 2012 redogjorde kommissionen för de huvudsakliga faktauppgifterna och motiveringarna bakom den preliminära identifieringen. |
| --- | --- |

(9)

I sitt beslut av den 15 november 2012 redogjorde kommissionen för de huvudsakliga faktauppgifterna och motiveringarna bakom den preliminära identifieringen.

| (10) | Samma datum, den 15 november 2012, meddelade kommissionen de åtta tredjeländerna genom separata skrivelser det faktum att den övervägde möjligheten att identifiera dem som icke-samarbetande tredjeländer. Beslutet av den 15 november 2012 bifogades dessa skrivelser. |
| --- | --- |

(10)

Samma datum, den 15 november 2012, meddelade kommissionen de åtta tredjeländerna genom separata skrivelser det faktum att den övervägde möjligheten att identifiera dem som icke-samarbetande tredjeländer. Beslutet av den 15 november 2012 bifogades dessa skrivelser.

| (11) | I dessa skrivelser framhöll kommissionen särskilt att de berörda länderna, för att undvika att identifieras och formellt upptas i förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer enligt artikel 31 respektive artikel 33 i IUU-förordningen, uppmanades att i nära samarbete med kommissionen upprätta och genomföra en handlingsplan för att rätta till de brister som identifierats i beslutet av den 15 november 2012. Om de berörda länderna planenligt och effektivt genomförde handlingsplanen skulle de kunna undgå att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer och inte vara ett bland länderna på förslag att föras upp i förteckningen. |
| --- | --- |

(11)

I dessa skrivelser framhöll kommissionen särskilt att de berörda länderna, för att undvika att identifieras och formellt upptas i förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer enligt artikel 31 respektive artikel 33 i IUU-förordningen, uppmanades att i nära samarbete med kommissionen upprätta och genomföra en handlingsplan för att rätta till de brister som identifierats i beslutet av den 15 november 2012. Om de berörda länderna planenligt och effektivt genomförde handlingsplanen skulle de kunna undgå att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer och inte vara ett bland länderna på förslag att föras upp i förteckningen.

| (12) | Kommissionen uppmanade därför de åtta länderna att i) vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra de åtgärder som ingår i de handlingsplaner som kommissionen föreslagit, ii) bedöma genomförandet av åtgärderna i de handlingsplaner som kommissionen föreslagit, samt att iii) var sjätte månad skicka detaljerade rapporter till kommissionen med en bedömning av genomförandet av varje enskild åtgärd med avseende på bland annat hur effektivt de enskilt och/eller sammantaget bidrar till att säkerställa ett kontrollsystem för fisket som till fullo överensstämmer med reglerna. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen uppmanade därför de åtta länderna att i) vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra de åtgärder som ingår i de handlingsplaner som kommissionen föreslagit, ii) bedöma genomförandet av åtgärderna i de handlingsplaner som kommissionen föreslagit, samt att iii) var sjätte månad skicka detaljerade rapporter till kommissionen med en bedömning av genomförandet av varje enskild åtgärd med avseende på bland annat hur effektivt de enskilt och/eller sammantaget bidrar till att säkerställa ett kontrollsystem för fisket som till fullo överensstämmer med reglerna.

| (13) | De åtta tredjeländerna gavs möjlighet att skriftligen kommentera de problem som uttryckligen togs upp i kommissionens beslut liksom annan relevant information. Länderna gavs också möjlighet att lämna in bevis för att motbevisa eller komplettera de faktauppgifter som åberopades i beslutet av den 15 november 2012 eller att, i förekommande fall, anta en handlingsplan och åtgärder för att förbättra och rätta till situationen. De åtta länderna informerades om sina rättigheter att begära eller lämna ytterligare information. |
| --- | --- |

(13)

De åtta tredjeländerna gavs möjlighet att skriftligen kommentera de problem som uttryckligen togs upp i kommissionens beslut liksom annan relevant information. Länderna gavs också möjlighet att lämna in bevis för att motbevisa eller komplettera de faktauppgifter som åberopades i beslutet av den 15 november 2012 eller att, i förekommande fall, anta en handlingsplan och åtgärder för att förbättra och rätta till situationen. De åtta länderna informerades om sina rättigheter att begära eller lämna ytterligare information.

| (14) | Genom sitt beslut och sina skrivelser av den 15 november 2012 inledde kommissionen följaktligen en dialog med de åtta tredjeländerna och angav att den ansåg att en period på sex månader i princip skulle räcka för att nå en överenskommelse. |
| --- | --- |

(14)

Genom sitt beslut och sina skrivelser av den 15 november 2012 inledde kommissionen följaktligen en dialog med de åtta tredjeländerna och angav att den ansåg att en period på sex månader i princip skulle räcka för att nå en överenskommelse.

| (15) | Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga. De muntliga och skriftliga synpunkter som de åtta tredjeländerna lämnat till följd av beslutet av den 15 november 2012 övervägdes och beaktades. De åtta länderna informerades antingen muntligen eller skriftligen om kommissionens överväganden. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga. De muntliga och skriftliga synpunkter som de åtta tredjeländerna lämnat till följd av beslutet av den 15 november 2012 övervägdes och beaktades. De åtta länderna informerades antingen muntligen eller skriftligen om kommissionens överväganden.

| (16) | Demokratiska socialistiska republiken Sri Lanka (nedan kallad Sri Lanka) har inte motbevisat de faktauppgifter som kommissionen åberopade eller genomfört den handlingsplan som skulle rätta till situationen. |
| --- | --- |

(16)

Demokratiska socialistiska republiken Sri Lanka (nedan kallad Sri Lanka) har inte motbevisat de faktauppgifter som kommissionen åberopade eller genomfört den handlingsplan som skulle rätta till situationen.

| (17) | Detta kommissionens genomförandebeslut om identifiering av Sri Lanka som ett tredjeland som kommissionen anser vara icke-samarbetande i kampen mot IUU-fiske är resultatet av ett utrednings- och dialogförfarande inom ramen för genomförandet av IUU-förordningen. Förfarandet överensstämde med de materiella och formella krav som anges i den förordningen, och som bland annat avser tredjelandets skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(17)

Detta kommissionens genomförandebeslut om identifiering av Sri Lanka som ett tredjeland som kommissionen anser vara icke-samarbetande i kampen mot IUU-fiske är resultatet av ett utrednings- och dialogförfarande inom ramen för genomförandet av IUU-förordningen. Förfarandet överensstämde med de materiella och formella krav som anges i den förordningen, och som bland annat avser tredjelandets skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske.

| (18) | Kommissionens genomförandebeslut om identifiering av Sri Lanka som ett tredjeland som kommissionen anser vara ett icke-samarbetande tredjeland vad gäller bekämpning av IUU-fiske får konsekvenser enligt artikel 18.1 g i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionens genomförandebeslut om identifiering av Sri Lanka som ett tredjeland som kommissionen anser vara ett icke-samarbetande tredjeland vad gäller bekämpning av IUU-fiske får konsekvenser enligt artikel 18.1 g i IUU-förordningen.

2.   FÖRFARANDE FÖR SRI LANKA

| (19) | Den 15 november 2012 meddelade kommissionen Sri Lanka i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen att den övervägde möjligheten att identifiera Sri Lanka som ett icke-samarbetande tredjeland (3). |
| --- | --- |

(19)

Den 15 november 2012 meddelade kommissionen Sri Lanka i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen att den övervägde möjligheten att identifiera Sri Lanka som ett icke-samarbetande tredjeland (3).

| (20) | Kommissionen uppmanade Sri Lanka att i nära samarbete med kommissionens avdelningar upprätta en handlingsplan för att rätta till de brister som identifierades i kommissionens beslut av den 15 november 2012. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen uppmanade Sri Lanka att i nära samarbete med kommissionens avdelningar upprätta en handlingsplan för att rätta till de brister som identifierades i kommissionens beslut av den 15 november 2012.

| (21) | Den största brist som kommissionen identifierade i den förslagna handlingsplanen gällde flera underlåtelser att fullgöra skyldigheter enligt internationell rätt, främst antagandet av en lämplig rättslig ram, bristen på lämplig och effektiv övervakning, avsaknad av observationssystem, avsaknad av ett avskräckande sanktionssystem och felaktigt genomförande av fångstcertifieringssystemet. Andra identifierade brister gäller mer allmänt efterlevnaden av internationella skyldigheter, bland annat rekommendationer och resolutioner från regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. Bristande efterlevnad av rekommendationer och resolutioner från relevanta organ, t.ex. av FN:s internationella handlingsplan mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IPOA-FN), identifierades också. Den bristande efterlevnaden av icke-bindande rekommendationer och resolutioner har dock endast beaktats som stödjande material och inte som grund för identifieringen. |
| --- | --- |

(21)

Den största brist som kommissionen identifierade i den förslagna handlingsplanen gällde flera underlåtelser att fullgöra skyldigheter enligt internationell rätt, främst antagandet av en lämplig rättslig ram, bristen på lämplig och effektiv övervakning, avsaknad av observationssystem, avsaknad av ett avskräckande sanktionssystem och felaktigt genomförande av fångstcertifieringssystemet. Andra identifierade brister gäller mer allmänt efterlevnaden av internationella skyldigheter, bland annat rekommendationer och resolutioner från regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. Bristande efterlevnad av rekommendationer och resolutioner från relevanta organ, t.ex. av FN:s internationella handlingsplan mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IPOA-FN), identifierades också. Den bristande efterlevnaden av icke-bindande rekommendationer och resolutioner har dock endast beaktats som stödjande material och inte som grund för identifieringen.

| (22) | Genom sin inlaga av den 14 december 2012 underrättade Sri Lanka kommissionen om de institutionella arrangemang som inrättats för att åtgärda de brister som identifierats i den föreslagna handlingsplanen. |
| --- | --- |

(22)

Genom sin inlaga av den 14 december 2012 underrättade Sri Lanka kommissionen om de institutionella arrangemang som inrättats för att åtgärda de brister som identifierats i den föreslagna handlingsplanen.

| (23) | Sri Lanka lämnade skriftliga synpunkter den 31 december 2012 och den 4 januari 2013. |
| --- | --- |

(23)

Sri Lanka lämnade skriftliga synpunkter den 31 december 2012 och den 4 januari 2013.

| (24) | Genom sin skrivelse av den 7 februari 2013 krävde kommissionen att Sri Lanka skulle tillhandahålla uppdaterad information om de viktigaste områdena i den föreslagna handlingsplanen. |
| --- | --- |

(24)

Genom sin skrivelse av den 7 februari 2013 krävde kommissionen att Sri Lanka skulle tillhandahålla uppdaterad information om de viktigaste områdena i den föreslagna handlingsplanen.

| (25) | Den 13 mars 2013 lämnade de srilankesiska myndigheterna in följande handlingar: i) Ett följebrev och en förklarande skrivelse. ii) En uppdatering av Sri Lankas tidsplan för alla de åtgärder som skulle vidtas. iii) Uppdaterad information om de viktigaste områdena i den föreslagna handlingsplanen. iv) 2013 års nationella plan för bekämpning av IUU-fiske. v) En uppdatering av administrativa förfaranden och riktlinjer för användningen av fångstintyg. vi) Budgetanslagen 2013 för inrättandet av ett underkontor på flygplatsen till avdelningen för kvalitetskontroll vid ministeriet för fiske och utveckling av vattenbruk. vii) Utkast till reviderad lagstiftning rörande uppfyllande av rättsliga förpliktelser, övervakning av fjärrfiske och avskräckande sanktioner. viii) Informationsprogram för aktörer om fångstcertifieringssystemet. xi) Inspektionsprogram. x) Riktlinjer för förfaranden för att utreda IUU-verksamhet på det fria havet. |
| --- | --- |

(25)

Den 13 mars 2013 lämnade de srilankesiska myndigheterna in följande handlingar: i) Ett följebrev och en förklarande skrivelse. ii) En uppdatering av Sri Lankas tidsplan för alla de åtgärder som skulle vidtas. iii) Uppdaterad information om de viktigaste områdena i den föreslagna handlingsplanen. iv) 2013 års nationella plan för bekämpning av IUU-fiske. v) En uppdatering av administrativa förfaranden och riktlinjer för användningen av fångstintyg. vi) Budgetanslagen 2013 för inrättandet av ett underkontor på flygplatsen till avdelningen för kvalitetskontroll vid ministeriet för fiske och utveckling av vattenbruk. vii) Utkast till reviderad lagstiftning rörande uppfyllande av rättsliga förpliktelser, övervakning av fjärrfiske och avskräckande sanktioner. viii) Informationsprogram för aktörer om fångstcertifieringssystemet. xi) Inspektionsprogram. x) Riktlinjer för förfaranden för att utreda IUU-verksamhet på det fria havet.

| (26) | Tekniska samråd mellan kommissionen och Sri Lanka ägde rum i Bryssel den 17 april 2013. Vid detta möte redogjorde de srilankesiska myndigheterna för sin nya nationella handlingsplan för att bekämpa IUU-fiske för kommissionen och för de planerade åtgärderna för att förbättra dubbelkontrollerna av uppgifter i fångstintygen och den påbörjade översynen av den rättsliga ramen. |
| --- | --- |

(26)

Tekniska samråd mellan kommissionen och Sri Lanka ägde rum i Bryssel den 17 april 2013. Vid detta möte redogjorde de srilankesiska myndigheterna för sin nya nationella handlingsplan för att bekämpa IUU-fiske för kommissionen och för de planerade åtgärderna för att förbättra dubbelkontrollerna av uppgifter i fångstintygen och den påbörjade översynen av den rättsliga ramen.

| (27) | Genom sina inlagor av den 30 maj 2013 och den 3 juni 2013 framhöll Sri Lanka sitt åtagande att planenligt genomföra en färdplan, som utarbetats av Sri Lanka, och att parallellt införa lagändringar för att skärpa straffåtgärderna för IUU-fiske och inleda ett upphandlingsförfarande om ett kontrollsystem för fartyg (VMS). |
| --- | --- |

(27)

Genom sina inlagor av den 30 maj 2013 och den 3 juni 2013 framhöll Sri Lanka sitt åtagande att planenligt genomföra en färdplan, som utarbetats av Sri Lanka, och att parallellt införa lagändringar för att skärpa straffåtgärderna för IUU-fiske och inleda ett upphandlingsförfarande om ett kontrollsystem för fartyg (VMS).

| (28) | På grundval av de framsteg som noterats under perioden från november 2012 till början av juni 2013 underrättade kommissionen Sri Lanka genom en skrivelse av den 11 juni 2013 om att kommissionen, i syfte att uppnå konkreta resultat i arbetet med att åtgärda de brister som togs upp i beslutet av den 15 november 2012 och slutföra nödvändiga åtgärder, skulle komma att fortsätta dialogen med Sri Lanka i ytterligare nio månader, till och med den 28 februari 2014. Denna skrivelse följdes av ett uppdaterat förslag till handlingsplan från kommissionen den 20 juni 2013. |
| --- | --- |

(28)

På grundval av de framsteg som noterats under perioden från november 2012 till början av juni 2013 underrättade kommissionen Sri Lanka genom en skrivelse av den 11 juni 2013 om att kommissionen, i syfte att uppnå konkreta resultat i arbetet med att åtgärda de brister som togs upp i beslutet av den 15 november 2012 och slutföra nödvändiga åtgärder, skulle komma att fortsätta dialogen med Sri Lanka i ytterligare nio månader, till och med den 28 februari 2014. Denna skrivelse följdes av ett uppdaterat förslag till handlingsplan från kommissionen den 20 juni 2013.

| (29) | Sri Lanka lämnade en lägesrapport den 22 augusti 2013 för perioden 31 maj 2013–15 augusti 2013, följt av en inlaga den 28 oktober 2013 med information om antagningsförfarandet för den ändrade lagstiftningen. |
| --- | --- |

(29)

Sri Lanka lämnade en lägesrapport den 22 augusti 2013 för perioden 31 maj 2013–15 augusti 2013, följt av en inlaga den 28 oktober 2013 med information om antagningsförfarandet för den ändrade lagstiftningen.

| (30) | Kommissionen besökte de berörda srilankesiska myndigheterna den 28–30 januari 2014. Dessa myndigheter hade hållits underrättade om utvecklingen av situationen i enlighet med beslutet av den 15 november 2012 och den föreslagna handlingsplanen. Under kommissionens besök hade de srilankesiska myndigheterna möjlighet att avge förklaringar och lämna relevanta handlingar som svar på beslutet av den 15 november 2012 och att informera kommissionen om den senaste utvecklingen i fråga om handlingsplanen. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen besökte de berörda srilankesiska myndigheterna den 28–30 januari 2014. Dessa myndigheter hade hållits underrättade om utvecklingen av situationen i enlighet med beslutet av den 15 november 2012 och den föreslagna handlingsplanen. Under kommissionens besök hade de srilankesiska myndigheterna möjlighet att avge förklaringar och lämna relevanta handlingar som svar på beslutet av den 15 november 2012 och att informera kommissionen om den senaste utvecklingen i fråga om handlingsplanen.

| (31) | Sri Lanka lämnade ytterligare en lägesrapport den 27 mars 2014 som omfattade perioden den 16 augusti 2013–21 mars 2014 tillsammans med följande handlingar: i) Uppdaterad information om viktiga områden i den föreslagna handlingsplanen. ii) En uppdaterad tidsplan för genomförandet av den nationella handlingsplanen för bekämpning av IUU-fiske. iii) Skrivelser från ministeriet för fiske och utveckling av marina resurser till utrikesministeriet med en begäran om anslutning till FAO-avtalet om att främja fiskefartygens iakttagande av internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder på det fria havet (nedan kallat FAO-avtalet) och göra utredningar av medborgare som deltagit i IUU-fiske under andra staters flagg. iv) En begäran om finansiering av VMS och belägg för att transponderkravet är uppfyllt. v) Information om utbildning för att öka medvetenheten. vi) Exemplar av den reviderade fiskeloggboken för 2014 och en plan för inspektioner i hamn av fiskefartyg som bedriver djuphavsfiske och fiske på det fria havet. Det ingick även uppgifter om det srilankesiska parlamentets antagande av den reviderade fiskelagen den 5 november 2013. Sri Lanka lämnade ytterligare en lägesrapport den 1 augusti 2014 för perioden fram till juli 2014, vilken utöver uppdaterad information om de viktigaste områdena i den föreslagna handlingsplanen och en uppdaterad tidsplan för genomförandet av den nationella planen för bekämpning av IUU-fiske även innehöll följande: En skrivelse från ministeriet för fiske och utveckling av marina resurser om att en kopia av godtagandeinstrumentet för anslutningen till FAO-avtalet kommer att lämnas in när anslutningen ägt rum; en begäran till Attorney General om att införa strängare sanktioner i den gällande lagstiftningen; två skrivelser från författare till lagutkast (Legal Draftsmen) med de reviderade utkasten till förordningar om fiske på det fria havet respektive insamling av fångstuppgifter samt en sammanfattning av informationsprogrammen för befälhavare på det fria havet och genomföranderapporten till IOTC om ett regionalt observatörsprogram. Sri Lanka inkom med kompletterande uppgifter den 29 augusti 2014, i vilka man beskriver vilka framsteg som har gjorts avseende de konstaterade bristerna (t.ex. utkast till bestämmelser om fiske på det fria havet och om insamling av fångstuppgifter, ett informationscirkulär om påföljder, information om observatörs- och inspektionsprogram samt information om de framsteg som gjorts avseende de konstaterade bristerna). Sri Lanka inkom med nya inlagor den 18 och 19 september 2014 som bekräftade antagande av bestämmelser om fiske på det fria havet och om insamling av fångstuppgifter, överväganden om internt arbete med att ta fram en kabinettspromemoria om ett avskräckande sanktionssystem, överväganden om uppfyllande av IOTC:s krav, information om täckning i fråga om loggbok, inspektioner och observatörer och information om ett möjligt, partiellt införande steg för steg av VMS-transpondrar på landets fiskefartyg för perioden från januari 2015 till augusti 2015 (även om inget avtal med uppdragstagare ännu var undertecknat och genomfört). |
| --- | --- |

(31)

Sri Lanka lämnade ytterligare en lägesrapport den 27 mars 2014 som omfattade perioden den 16 augusti 2013–21 mars 2014 tillsammans med följande handlingar: i) Uppdaterad information om viktiga områden i den föreslagna handlingsplanen. ii) En uppdaterad tidsplan för genomförandet av den nationella handlingsplanen för bekämpning av IUU-fiske. iii) Skrivelser från ministeriet för fiske och utveckling av marina resurser till utrikesministeriet med en begäran om anslutning till FAO-avtalet om att främja fiskefartygens iakttagande av internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder på det fria havet (nedan kallat FAO-avtalet) och göra utredningar av medborgare som deltagit i IUU-fiske under andra staters flagg. iv) En begäran om finansiering av VMS och belägg för att transponderkravet är uppfyllt. v) Information om utbildning för att öka medvetenheten. vi) Exemplar av den reviderade fiskeloggboken för 2014 och en plan för inspektioner i hamn av fiskefartyg som bedriver djuphavsfiske och fiske på det fria havet. Det ingick även uppgifter om det srilankesiska parlamentets antagande av den reviderade fiskelagen den 5 november 2013. Sri Lanka lämnade ytterligare en lägesrapport den 1 augusti 2014 för perioden fram till juli 2014, vilken utöver uppdaterad information om de viktigaste områdena i den föreslagna handlingsplanen och en uppdaterad tidsplan för genomförandet av den nationella planen för bekämpning av IUU-fiske även innehöll följande: En skrivelse från ministeriet för fiske och utveckling av marina resurser om att en kopia av godtagandeinstrumentet för anslutningen till FAO-avtalet kommer att lämnas in när anslutningen ägt rum; en begäran till Attorney General om att införa strängare sanktioner i den gällande lagstiftningen; två skrivelser från författare till lagutkast (Legal Draftsmen) med de reviderade utkasten till förordningar om fiske på det fria havet respektive insamling av fångstuppgifter samt en sammanfattning av informationsprogrammen för befälhavare på det fria havet och genomföranderapporten till IOTC om ett regionalt observatörsprogram. Sri Lanka inkom med kompletterande uppgifter den 29 augusti 2014, i vilka man beskriver vilka framsteg som har gjorts avseende de konstaterade bristerna (t.ex. utkast till bestämmelser om fiske på det fria havet och om insamling av fångstuppgifter, ett informationscirkulär om påföljder, information om observatörs- och inspektionsprogram samt information om de framsteg som gjorts avseende de konstaterade bristerna). Sri Lanka inkom med nya inlagor den 18 och 19 september 2014 som bekräftade antagande av bestämmelser om fiske på det fria havet och om insamling av fångstuppgifter, överväganden om internt arbete med att ta fram en kabinettspromemoria om ett avskräckande sanktionssystem, överväganden om uppfyllande av IOTC:s krav, information om täckning i fråga om loggbok, inspektioner och observatörer och information om ett möjligt, partiellt införande steg för steg av VMS-transpondrar på landets fiskefartyg för perioden från januari 2015 till augusti 2015 (även om inget avtal med uppdragstagare ännu var undertecknat och genomfört).

| (32) | Kommissionen fortsatte att begära in och kontrollera alla uppgifter som den ansåg nödvändiga. De muntliga och skriftliga synpunkter som överlämnades av Sri Lanka till följd av beslutet av den 15 november 2012 övervägdes och togs i beaktande och Sri Lanka hölls informerat muntligen eller skriftligen om kommissionens överväganden. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen fortsatte att begära in och kontrollera alla uppgifter som den ansåg nödvändiga. De muntliga och skriftliga synpunkter som överlämnades av Sri Lanka till följd av beslutet av den 15 november 2012 övervägdes och togs i beaktande och Sri Lanka hölls informerat muntligen eller skriftligen om kommissionens överväganden.

| (33) | På grundval av den information som samlats in, se skälen 34–67, anser kommissionen att Sri Lanka inte har gjort tillräckligt för att åtgärda de problemområden och brister som beskrivs i beslutet av den 15 november 2012. Sri Lanka har inte heller fullt ut genomfört de åtgärder som föreslagits i den åtföljande handlingsplanen. |
| --- | --- |

(33)

På grundval av den information som samlats in, se skälen 34–67, anser kommissionen att Sri Lanka inte har gjort tillräckligt för att åtgärda de problemområden och brister som beskrivs i beslutet av den 15 november 2012. Sri Lanka har inte heller fullt ut genomfört de åtgärder som föreslagits i den åtföljande handlingsplanen.

3.   IDENTIFIERING AV SRI LANKA SOM ETT ICKE-SAMARBETANDE TREDJELAND

| (34) | I enlighet med artikel 31.3 i IUU-förordningen granskade kommissionen om Sri Lanka fullgjort sina internationella skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat i överensstämmelse med slutsatserna i beslutet av den 15 november 2012 och med den relevanta information som Sri Lanka lämnat, den föreslagna handlingsplanen samt de åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen. Vid denna granskning beaktade kommissionen de parametrar som anges i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(34)

I enlighet med artikel 31.3 i IUU-förordningen granskade kommissionen om Sri Lanka fullgjort sina internationella skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat i överensstämmelse med slutsatserna i beslutet av den 15 november 2012 och med den relevanta information som Sri Lanka lämnat, den föreslagna handlingsplanen samt de åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen. Vid denna granskning beaktade kommissionen de parametrar som anges i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen.

3.1   Återkommande IUU-fiske (artikel 31.4 a i IUU-förordningen)

| (35) | Så som anges i skäl 292 i beslutet av den 15 november 2012 konstaterade kommissionen att Sri Lanka inte hade någon lagstiftning som föreskriver licenser för fiske på det fria havet. |
| --- | --- |

(35)

Så som anges i skäl 292 i beslutet av den 15 november 2012 konstaterade kommissionen att Sri Lanka inte hade någon lagstiftning som föreskriver licenser för fiske på det fria havet.

| (36) | Såsom nämns i skäl 296 i beslutet av den 15 november 2012 hade 13 srilankesiska fartyg förts upp på IOTC:s preliminära förteckning över IUU-fartyg, eftersom de hade ertappats med att fiska i strid med IOTC:s bevarande- och förvaltningsåtgärder. Sedan beslutet av den 15 november 2012 har Sri Lanka inte har förbjudit sina fartyg att fiska olagligt på det fria havet och inte heller omedelbart antagit lagstiftning om fiske på det fria havet eller lagstiftning om utfärdande av licenser för sådant fiske för att motverka att landets fiskefartyg bedriver olagligt fiske. I stället antog Sri Lanka slutligen en reviderad fiskelag den 5 november 2013 för fiske på det fria havet. Sri Lanka har utarbetat utkast till genomförandelagstiftning för licensiering av fartyg på det fria havet. Denna lagstiftning har antagits i september 2014 (enligt inlämnad information från myndigheter), men ännu inte genomförts. Sri Lanka har också minskat antalet fartyg som fiskar i IOTC:s område från 3 307 till 1 758, men dessa fartyg fortsätter att fiska med en administrativ licens för det fria havet och inte med en laglig licens. I detta avseende erinras om att en flaggstat enligt artikel 18.3 b ii i Förenta nationernas avtal om fiskbestånd (4) (Unfsa) måste vidta åtgärder för att förbjuda fiske på det fria havet för fartyg som inte har rätt licens eller tillstånd att fiska. Den nu rådande situationen visar tydligt att Sri Lanka inte agerar i enlighet med sina internationella skyldigheter som flaggstat. |
| --- | --- |

(36)

Såsom nämns i skäl 296 i beslutet av den 15 november 2012 hade 13 srilankesiska fartyg förts upp på IOTC:s preliminära förteckning över IUU-fartyg, eftersom de hade ertappats med att fiska i strid med IOTC:s bevarande- och förvaltningsåtgärder. Sedan beslutet av den 15 november 2012 har Sri Lanka inte har förbjudit sina fartyg att fiska olagligt på det fria havet och inte heller omedelbart antagit lagstiftning om fiske på det fria havet eller lagstiftning om utfärdande av licenser för sådant fiske för att motverka att landets fiskefartyg bedriver olagligt fiske. I stället antog Sri Lanka slutligen en reviderad fiskelag den 5 november 2013 för fiske på det fria havet. Sri Lanka har utarbetat utkast till genomförandelagstiftning för licensiering av fartyg på det fria havet. Denna lagstiftning har antagits i september 2014 (enligt inlämnad information från myndigheter), men ännu inte genomförts. Sri Lanka har också minskat antalet fartyg som fiskar i IOTC:s område från 3 307 till 1 758, men dessa fartyg fortsätter att fiska med en administrativ licens för det fria havet och inte med en laglig licens. I detta avseende erinras om att en flaggstat enligt artikel 18.3 b ii i Förenta nationernas avtal om fiskbestånd (4) (Unfsa) måste vidta åtgärder för att förbjuda fiske på det fria havet för fartyg som inte har rätt licens eller tillstånd att fiska. Den nu rådande situationen visar tydligt att Sri Lanka inte agerar i enlighet med sina internationella skyldigheter som flaggstat.

| (37) | Sedan beslutet av den 15 november 2012 har tre Sri Lanka-flaggade fartyg, Malshiri No. 1, Gold Marine 5 och Lakpriya 2, enligt information från IOTC (5), ertappats av kuststater under 2013 för förmodad inblandning i IUU-verksamheter. Det erinras om att flaggstaten enligt artikel 18.1 och 18.2 i Unfsa ansvarar för sina fartyg som fiskar på det fria havet. Dessutom måste en flaggstat, enligt artikel 118 i Förenta nationernas havsrättskonvention, samarbeta för att bevara och förvalta levande tillgångar vilka tydligt urholkas av närvaron av landets flotta som fiskar i IOTC utan lagliga fiskelicenser och som därmed bedriver IUU-verksamhet enligt definitionerna i artikel 2 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(37)

Sedan beslutet av den 15 november 2012 har tre Sri Lanka-flaggade fartyg, Malshiri No. 1, Gold Marine 5 och Lakpriya 2, enligt information från IOTC (5), ertappats av kuststater under 2013 för förmodad inblandning i IUU-verksamheter. Det erinras om att flaggstaten enligt artikel 18.1 och 18.2 i Unfsa ansvarar för sina fartyg som fiskar på det fria havet. Dessutom måste en flaggstat, enligt artikel 118 i Förenta nationernas havsrättskonvention, samarbeta för att bevara och förvalta levande tillgångar vilka tydligt urholkas av närvaron av landets flotta som fiskar i IOTC utan lagliga fiskelicenser och som därmed bedriver IUU-verksamhet enligt definitionerna i artikel 2 i IUU-förordningen.

| (38) | Vidare konstaterades under 2013 att 13 andra srilankesiska fartyg, som inspekterades under transitering genom en kuststats exklusiva ekonomiska zon (EEZ), bröt mot IOTC:s bevarande- och förvaltningsåtgärder. Kommissionen anser att de srilankesiska fartygens fortsatta fiske i strid med IOTC:s bevarande- och förvaltningsåtgärder är ett tydligt tecken på att Sri Lanka har misslyckats med att uppfylla sina skyldigheter som flaggstat enligt internationell rätt såsom anges i skäl 37. |
| --- | --- |

(38)

Vidare konstaterades under 2013 att 13 andra srilankesiska fartyg, som inspekterades under transitering genom en kuststats exklusiva ekonomiska zon (EEZ), bröt mot IOTC:s bevarande- och förvaltningsåtgärder. Kommissionen anser att de srilankesiska fartygens fortsatta fiske i strid med IOTC:s bevarande- och förvaltningsåtgärder är ett tydligt tecken på att Sri Lanka har misslyckats med att uppfylla sina skyldigheter som flaggstat enligt internationell rätt såsom anges i skäl 37.

| (39) | Det visar också att Sri Lanka misslyckats med att se till att fiskefartyg, som har rätt att föra landets flagg, inte deltar i eller stöder IUU-fiske, vilket strider mot punkt 34 i den internationella handlingsplanen mot IUU-fiske där det anges att staterna ska se till att fiskefartyg som för deras flagg inte deltar i eller stöder IUU-fiske. Dessutom belyser förekomsten av de Sri Lanka-flaggade fartyg som avses i skälen 36–38 även Sri Lankas misslyckande med att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 19.1 och 19.2 i Unfsa enligt vilken en flaggstat ska se till att fartyg som för dess flagg följer de regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas bevarande- och förvaltningsregler. |
| --- | --- |

(39)

Det visar också att Sri Lanka misslyckats med att se till att fiskefartyg, som har rätt att föra landets flagg, inte deltar i eller stöder IUU-fiske, vilket strider mot punkt 34 i den internationella handlingsplanen mot IUU-fiske där det anges att staterna ska se till att fiskefartyg som för deras flagg inte deltar i eller stöder IUU-fiske. Dessutom belyser förekomsten av de Sri Lanka-flaggade fartyg som avses i skälen 36–38 även Sri Lankas misslyckande med att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 19.1 och 19.2 i Unfsa enligt vilken en flaggstat ska se till att fartyg som för dess flagg följer de regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas bevarande- och förvaltningsregler.

| (40) | Kommissionen konstaterade också att Sri Lanka i praktiken inte kunde vidta lämpliga åtgärder i fråga om det återkommande IUU-fisket på grund av bristerna i den rättsliga ramen. I handlingsplanen föreslås därför en översyn av den rättsliga ramen för att säkerställa överensstämmelse med internationella skyldigheter med avseende på det fria havet, åtgärda bristen på tillräckliga resurser för att effektivt övervaka det srilankesiska fjärrfisket och inrätta ett avskräckande sanktionssystem. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen konstaterade också att Sri Lanka i praktiken inte kunde vidta lämpliga åtgärder i fråga om det återkommande IUU-fisket på grund av bristerna i den rättsliga ramen. I handlingsplanen föreslås därför en översyn av den rättsliga ramen för att säkerställa överensstämmelse med internationella skyldigheter med avseende på det fria havet, åtgärda bristen på tillräckliga resurser för att effektivt övervaka det srilankesiska fjärrfisket och inrätta ett avskräckande sanktionssystem.

| (41) | Såsom anges i skäl 36 i detta beslut antog Sri Lanka i november 2013 en reviderad fiskerilag som tillåter sina fartyg att fiska utanför landets exklusiva ekonomiska zon. Den rättsakt som krävs för genomförandet av licensieringssystemet för fiske på det fria havet föreligger än så länge bara som utkast och kan följaktligen inte tillämpas. Licenser utfärdas för närvarande av myndigheterna utan något på förhand fastställt förfarande och utan systematik. Dessutom föreskrivs i den ändrade fiskerilagen skärpta sanktioner mot IUU-överträdelser, vilket kan betraktas som avskräckande endast för en del av Sri Lankas flotta för fjärrfiske (mer specifikt för små båtar som fiskar utanför Sri Lankas exklusiva ekonomiska zon, för vilka sanktioner som kan anses lämpliga med tanke på dessa fartygs begränsade kapacitet). Den srilankesiska flottan av stora fartyg (längre än 24 meter) har ökat under 2013 och 2014, och den sanktionsnivå som föreskrivs i den nya fiskerilagen och som är tillämplig på denna del av fiskeflottan kan inte anses vara avskräckande, eftersom dessa fartyg har en fiskekapacitet som är 10 till 20 gånger större än för mindre fartyg. Enligt nu gällande lagstiftning (6) är det maximala bötesbeloppet 8 429 euro (1 500 000 srilankesiska rupier (7)) vilket inte kan anses ändamålsenligt för att garantera efterlevnad, avskräcka från överträdelser och se till att lagöverträdarna berövas den vinning som härrör från deras illegala verksamhet. En sådan sanktionsnivå kan följaktligen inte anses överensstämma med artikel 19.2 i Unfsa där det bland annat anges att sanktionerna bör vara tillräckligt stränga och beröva lagöverträdarna den vinning som härrör från dessas illegala verksamhet. Kommissionen anser därför att det sanktionssystem som Sri Lanka infört är uppenbart otillräckligt och helt klart inte står i proportion till allvaret i eventuella överträdelser, den potentiella effekten av överträdelserna och den potentiella vinst som kan härröra från sådan illegal verksamhet. |
| --- | --- |

(41)

Såsom anges i skäl 36 i detta beslut antog Sri Lanka i november 2013 en reviderad fiskerilag som tillåter sina fartyg att fiska utanför landets exklusiva ekonomiska zon. Den rättsakt som krävs för genomförandet av licensieringssystemet för fiske på det fria havet föreligger än så länge bara som utkast och kan följaktligen inte tillämpas. Licenser utfärdas för närvarande av myndigheterna utan något på förhand fastställt förfarande och utan systematik. Dessutom föreskrivs i den ändrade fiskerilagen skärpta sanktioner mot IUU-överträdelser, vilket kan betraktas som avskräckande endast för en del av Sri Lankas flotta för fjärrfiske (mer specifikt för små båtar som fiskar utanför Sri Lankas exklusiva ekonomiska zon, för vilka sanktioner som kan anses lämpliga med tanke på dessa fartygs begränsade kapacitet). Den srilankesiska flottan av stora fartyg (längre än 24 meter) har ökat under 2013 och 2014, och den sanktionsnivå som föreskrivs i den nya fiskerilagen och som är tillämplig på denna del av fiskeflottan kan inte anses vara avskräckande, eftersom dessa fartyg har en fiskekapacitet som är 10 till 20 gånger större än för mindre fartyg. Enligt nu gällande lagstiftning (6) är det maximala bötesbeloppet 8 429 euro (1 500 000 srilankesiska rupier (7)) vilket inte kan anses ändamålsenligt för att garantera efterlevnad, avskräcka från överträdelser och se till att lagöverträdarna berövas den vinning som härrör från deras illegala verksamhet. En sådan sanktionsnivå kan följaktligen inte anses överensstämma med artikel 19.2 i Unfsa där det bland annat anges att sanktionerna bör vara tillräckligt stränga och beröva lagöverträdarna den vinning som härrör från dessas illegala verksamhet. Kommissionen anser därför att det sanktionssystem som Sri Lanka infört är uppenbart otillräckligt och helt klart inte står i proportion till allvaret i eventuella överträdelser, den potentiella effekten av överträdelserna och den potentiella vinst som kan härröra från sådan illegal verksamhet.

| (42) | Följaktligen är de åtgärder som Sri Lanka vidtagit med avseende på dess skyldigheter som flaggstat otillräckliga för att uppfylla bestämmelserna i artikel 118 i Förenta nationernas havsrättskonvention och artiklarna 18, 19 och 20 i Unfsa. |
| --- | --- |

(42)

Följaktligen är de åtgärder som Sri Lanka vidtagit med avseende på dess skyldigheter som flaggstat otillräckliga för att uppfylla bestämmelserna i artikel 118 i Förenta nationernas havsrättskonvention och artiklarna 18, 19 och 20 i Unfsa.

| (43) | Mot bakgrund av skälen 292–299 i beslutet av den 15 november 2012 och utvecklingen efter den 15 november 2012 anser kommissionen i enlighet med artikel 31.3 och 31.4 a i IUU-förordningen, att Sri Lanka inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flaggstat med avseende på IUU-fartyg och IUU-fiske som bedrivs eller stöds av fiskefartyg som för landets flagg eller av dess medborgare, och inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att motverka dokumenterat och återkommande IUU-fiske av fartyg som tidigare fört dess flagg. |
| --- | --- |

(43)

Mot bakgrund av skälen 292–299 i beslutet av den 15 november 2012 och utvecklingen efter den 15 november 2012 anser kommissionen i enlighet med artikel 31.3 och 31.4 a i IUU-förordningen, att Sri Lanka inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flaggstat med avseende på IUU-fartyg och IUU-fiske som bedrivs eller stöds av fiskefartyg som för landets flagg eller av dess medborgare, och inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att motverka dokumenterat och återkommande IUU-fiske av fartyg som tidigare fört dess flagg.

3.2   Underlåtenhet att samarbeta och sköta tillsyn (artikel 31.5 b, c och d i IUU-förordningen)

| (44) | Som anges i skälen 302–311 i beslutet av den 15 november 2012 har kommissionen analyserat om Sri Lanka samarbetat effektivt med kommissionen i utredningar och därmed sammanhängande verksamhet. |
| --- | --- |

(44)

Som anges i skälen 302–311 i beslutet av den 15 november 2012 har kommissionen analyserat om Sri Lanka samarbetat effektivt med kommissionen i utredningar och därmed sammanhängande verksamhet.

| (45) | Vad gäller de fartyg som avses i skäl 293 i beslutet av den 15 november 2012 var Sri Lanka, enligt skäl 296 i det beslutet, skyldigt att varje månad rapportera om åtgärder som vidtagits mot dessa fartyg. Rapportering skedde endast för nio av tolv månader under 2013 och för två av fyra månader under 2014. I strid med bestämmelserna i artikel 20 i Unfsa, där det anges att staterna är skyldiga att göra utredningar och samarbeta antingen direkt eller genom regionala fiskeriförvaltningsorganisationer för att se till att fiskeriförvaltningsorganisationernas bevarande- och förvaltningsåtgärder efterlevs, har Sri Lanka följaktligen underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt internationell rätt i fråga om internationellt samarbete och tillsyn. |
| --- | --- |

(45)

Vad gäller de fartyg som avses i skäl 293 i beslutet av den 15 november 2012 var Sri Lanka, enligt skäl 296 i det beslutet, skyldigt att varje månad rapportera om åtgärder som vidtagits mot dessa fartyg. Rapportering skedde endast för nio av tolv månader under 2013 och för två av fyra månader under 2014. I strid med bestämmelserna i artikel 20 i Unfsa, där det anges att staterna är skyldiga att göra utredningar och samarbeta antingen direkt eller genom regionala fiskeriförvaltningsorganisationer för att se till att fiskeriförvaltningsorganisationernas bevarande- och förvaltningsåtgärder efterlevs, har Sri Lanka följaktligen underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt internationell rätt i fråga om internationellt samarbete och tillsyn.

| (46) | Såsom anges i skäl 302 i beslutet av den 15 november 2012 samt i skäl 45 har Sri Lanka inte fullgjort sin skyldighet gentemot IOTC att varje månad rapportera om de 13 srilankesiska fartygen som förmodades vara inblandade i IUU-verksamhet men som inte fördes upp på förteckningen av IOTC. Följaktligen har Sri Lanka inte lyckats visa att det uppfyller villkoren i artikel 94.2 b i havsrättskonventionen, där det föreskrivs att en flaggstat är rättsligt ansvarig under internationell rätt för alla fartyg som för dess flagg och deras kapten, befäl och besättning. |
| --- | --- |

(46)

Såsom anges i skäl 302 i beslutet av den 15 november 2012 samt i skäl 45 har Sri Lanka inte fullgjort sin skyldighet gentemot IOTC att varje månad rapportera om de 13 srilankesiska fartygen som förmodades vara inblandade i IUU-verksamhet men som inte fördes upp på förteckningen av IOTC. Följaktligen har Sri Lanka inte lyckats visa att det uppfyller villkoren i artikel 94.2 b i havsrättskonventionen, där det föreskrivs att en flaggstat är rättsligt ansvarig under internationell rätt för alla fartyg som för dess flagg och deras kapten, befäl och besättning.

| (47) | Dessutom, såsom anges i skälen 306–307 i beslutet av den 15 november 2012, analyserade kommissionen om Sri Lanka vidtagit effektiva tillsynsåtgärder med avseende på de operatörer som är skyldiga till IUU-fiske och om man tillämpat tillräckligt hårda sanktioner för att beröva lagöverträdarna den vinning som härrör från IUU-fisket. |
| --- | --- |

(47)

Dessutom, såsom anges i skälen 306–307 i beslutet av den 15 november 2012, analyserade kommissionen om Sri Lanka vidtagit effektiva tillsynsåtgärder med avseende på de operatörer som är skyldiga till IUU-fiske och om man tillämpat tillräckligt hårda sanktioner för att beröva lagöverträdarna den vinning som härrör från IUU-fisket.

| (48) | Såsom förklaras i skäl 41 har Sri Lanka efter antagandet av beslutet av den 15 november 2012 inte infört något avskräckande sanktionssystem vad gäller stora fartyg i landets flotta. Den nuvarande uppsättningen sanktioner överensstämmer inte med artikel 19.2 i Unfsa där det bland annat anges att sanktionerna bör vara tillräckligt hårda och beröva lagöverträdarna den vinning som härrör från deras illegala verksamhet. |
| --- | --- |

(48)

Såsom förklaras i skäl 41 har Sri Lanka efter antagandet av beslutet av den 15 november 2012 inte infört något avskräckande sanktionssystem vad gäller stora fartyg i landets flotta. Den nuvarande uppsättningen sanktioner överensstämmer inte med artikel 19.2 i Unfsa där det bland annat anges att sanktionerna bör vara tillräckligt hårda och beröva lagöverträdarna den vinning som härrör från deras illegala verksamhet.

| (49) | Det tillgängliga bevismaterialet bekräftar att Sri Lanka inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt internationell rätt med avseende på effektiva tillsynsåtgärder. Såsom förklarats i skälen 36–38 visar det faktum att det fortfarande finns fartyg som fiskar i strid med IOTC:s bevarande- och förvaltningsåtgärder att Sri Lanka inte tar ansvar för sina fartyg som fiskar på det fria havet enligt vad som föreskrivs i artikel 18.1 och 18.2 i Unfsa. |
| --- | --- |

(49)

Det tillgängliga bevismaterialet bekräftar att Sri Lanka inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt internationell rätt med avseende på effektiva tillsynsåtgärder. Såsom förklarats i skälen 36–38 visar det faktum att det fortfarande finns fartyg som fiskar i strid med IOTC:s bevarande- och förvaltningsåtgärder att Sri Lanka inte tar ansvar för sina fartyg som fiskar på det fria havet enligt vad som föreskrivs i artikel 18.1 och 18.2 i Unfsa.

| (50) | Utvecklingsnivån i Sri Lanka kan inte anses vara en faktor som undergräver de behöriga myndigheternas kapacitet att samarbeta med andra länder och genomföra tillsynsåtgärder, vilket belyses i skäl 309 i beslutet av den 15 november 2012. Utvärderingen av de särskilda begränsningarna för utveckling beskrivs närmare i skälen 65–67. |
| --- | --- |

(50)

Utvecklingsnivån i Sri Lanka kan inte anses vara en faktor som undergräver de behöriga myndigheternas kapacitet att samarbeta med andra länder och genomföra tillsynsåtgärder, vilket belyses i skäl 309 i beslutet av den 15 november 2012. Utvärderingen av de särskilda begränsningarna för utveckling beskrivs närmare i skälen 65–67.

| (51) | Följaktligen är de åtgärder som Sri Lanka vidtagit med avseende på dess skyldigheter som flaggstat otillräckliga för att uppfylla bestämmelserna i artikel 94.2 b i havsrättskonventionen och i artiklarna 18 och 19 i Unfsa. |
| --- | --- |

(51)

Följaktligen är de åtgärder som Sri Lanka vidtagit med avseende på dess skyldigheter som flaggstat otillräckliga för att uppfylla bestämmelserna i artikel 94.2 b i havsrättskonventionen och i artiklarna 18 och 19 i Unfsa.

| (52) | Mot bakgrund av skälen 302–311 i beslutet av den 15 november 2012 och utvecklingen efter den 15 november 2012 anser kommissionen, i enlighet med artikel 31.3 och 31.5 b, c och d i IUU-förordningen, att Sri Lanka inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flaggstat när det gäller samarbete och tillsyn. |
| --- | --- |

(52)

Mot bakgrund av skälen 302–311 i beslutet av den 15 november 2012 och utvecklingen efter den 15 november 2012 anser kommissionen, i enlighet med artikel 31.3 och 31.5 b, c och d i IUU-förordningen, att Sri Lanka inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flaggstat när det gäller samarbete och tillsyn.

3.3   Underlåtenhet att tillämpa internationella regler (artikel 31.6 i IUU-förordningen)

| (53) | Såsom anges i skälen 314–334 i beslutet av den 15 november 2012 analyserade kommissionen all information den bedömde vara relevant med avseende på Sri Lankas status som avtalsslutande part i IOTC. Kommissionen har därför analyserat all information den bedömde vara relevant med avseende på Sri Lankas samtycke till att tillämpa de bevarande- och förvaltningsåtgärder som antagits av IOTC till följd av beslutet av den 15 november 2012. |
| --- | --- |

(53)

Såsom anges i skälen 314–334 i beslutet av den 15 november 2012 analyserade kommissionen all information den bedömde vara relevant med avseende på Sri Lankas status som avtalsslutande part i IOTC. Kommissionen har därför analyserat all information den bedömde vara relevant med avseende på Sri Lankas samtycke till att tillämpa de bevarande- och förvaltningsåtgärder som antagits av IOTC till följd av beslutet av den 15 november 2012.

| (54) | Det erinras om att IOTC sedan beslutet av den 15 november 2012 gett ut årliga rapporter om överensstämmelse för 2013 (8) och 2014 (9), av vilka framgår att Sri Lanka fortfarande inte, eller endast delvis, uppfyllde kraven under 2012 och 2013. |
| --- | --- |

(54)

Det erinras om att IOTC sedan beslutet av den 15 november 2012 gett ut årliga rapporter om överensstämmelse för 2013 (8) och 2014 (9), av vilka framgår att Sri Lanka fortfarande inte, eller endast delvis, uppfyllde kraven under 2012 och 2013.

| (55) | När det gäller rapporten om överensstämmelse för 2013 lämnade Sri Lanka inte in alla nödvändiga uppgifter om statistik och om vissa bevarande- och förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

(55)

När det gäller rapporten om överensstämmelse för 2013 lämnade Sri Lanka inte in alla nödvändiga uppgifter om statistik och om vissa bevarande- och förvaltningsåtgärder.

| (56) | Framför allt, vad gäller IOTC:s resolution 10/08 (10) om förteckningen över aktiva fartyg, tillhandahöll Sri Lanka inte uppgifter om varje enskilt fartygs internationella radioanropssignal. Vad gäller IOTC:s resolution 06/03 (11) om antagande av ett övervakningssystem för fartyg (VMS) har Sri Lanka inte utrustat fartyg med en totallängd på över 15 meter med VMS och inte byggt upp ett centrum för fiskerikontroll. Sri Lanka har inte heller lämnat in den obligatoriska rapporten om utvecklingen av VMS. Vad gäller IOTC:s resolution 10/02 (12) om obligatoriska statistikkrav har Sri Lanka inte rapporterat storleksfördelningen för kustfisket och inte heller rapporterat uppgifter om nominell fångst, fångst, fiskeansträngning och storleksfördelning i den standard som krävs enligt den resolutionen för kustfiske, ytfiske och fiske med långrev. Vad gäller IOTC:s resolution 05/05 (13) om inlämning av uppgifter om hajar har Sri Lanka endast delvis uppfyllt kraven, eftersom fångstuppgifter för nät och långrev rapporteras tillsammans. När det gäller IOTC:s resolution 12/05 (14) om omlastning i hamn har Sri Lanka inte lämnat in den obligatoriska rapporten. Vad gäller resolution 11/04 om observatörer (15) har Sri Lanka inte infört det regionala observatörsprogram som krävs i denna resolution. Sri Lanka har framför allt inte inrättat observatörsprogrammet för de obligatoriska inspektionerna till havs för 5 % av alla fartyg längre än 24 meter och uppfyller inte rapporteringsskyldigheten för observatörer. |
| --- | --- |

(56)

Framför allt, vad gäller IOTC:s resolution 10/08 (10) om förteckningen över aktiva fartyg, tillhandahöll Sri Lanka inte uppgifter om varje enskilt fartygs internationella radioanropssignal. Vad gäller IOTC:s resolution 06/03 (11) om antagande av ett övervakningssystem för fartyg (VMS) har Sri Lanka inte utrustat fartyg med en totallängd på över 15 meter med VMS och inte byggt upp ett centrum för fiskerikontroll. Sri Lanka har inte heller lämnat in den obligatoriska rapporten om utvecklingen av VMS. Vad gäller IOTC:s resolution 10/02 (12) om obligatoriska statistikkrav har Sri Lanka inte rapporterat storleksfördelningen för kustfisket och inte heller rapporterat uppgifter om nominell fångst, fångst, fiskeansträngning och storleksfördelning i den standard som krävs enligt den resolutionen för kustfiske, ytfiske och fiske med långrev. Vad gäller IOTC:s resolution 05/05 (13) om inlämning av uppgifter om hajar har Sri Lanka endast delvis uppfyllt kraven, eftersom fångstuppgifter för nät och långrev rapporteras tillsammans. När det gäller IOTC:s resolution 12/05 (14) om omlastning i hamn har Sri Lanka inte lämnat in den obligatoriska rapporten. Vad gäller resolution 11/04 om observatörer (15) har Sri Lanka inte infört det regionala observatörsprogram som krävs i denna resolution. Sri Lanka har framför allt inte inrättat observatörsprogrammet för de obligatoriska inspektionerna till havs för 5 % av alla fartyg längre än 24 meter och uppfyller inte rapporteringsskyldigheten för observatörer.

| (57) | Vad gäller rapporten om överensstämmelse för 2014 lämnade Sri Lanka inte in alla nödvändiga uppgifter om statistik och om vissa bevarande- och förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

(57)

Vad gäller rapporten om överensstämmelse för 2014 lämnade Sri Lanka inte in alla nödvändiga uppgifter om statistik och om vissa bevarande- och förvaltningsåtgärder.

| (58) | Framför allt när det gäller IOTC:s resolution 13/02 (16) har Sri Lanka inte antagit lagstiftning som gör det obligatoriskt att märka redskap. Vad gäller IOTC:s resolution 13/08 (17) har Sri Lanka inte har lämnat någon förvaltningsplan för anordningar som samlar fisk, och inte vidtagit några rättsliga och administrativa åtgärder för de åtta notfartygen enligt kraven i IOTC:s resolution 12/13 (18). Vad gäller IOTC:s resolution 06/03 (19) har Sri Lanka inte heller under 2014 utrustat sina fartyg med en totallängd på över 15 meter med VMS, inte byggt upp något centrum för fiskerikontroll och inte lämnat in den obligatoriska rapporten om utvecklingen av VMS. Vad gäller IOTC:s resolution 10/02 om obligatoriska statistikkrav har Sri Lanka inte rapporterat uppgifter om nominell fångst, fångst, fiskeansträngning och storleksfördelning i den standard som krävs enligt den resolutionen. Vad gäller IOTC:s resolutioner 13/06 (20) och 12/04 (21) har Sri Lanka inte införlivat förbudet som gäller årfenshajar och inte tillämpat skyldigheterna för notfartyg att medföra håvar och för fartyg som bedriver fiske med bottenlinor att medföra redskap för linkapning och avkrokning. Vad gäller resolution 11/04 (22) har Sri Lanka inte heller under 2014 inrättat något observatörsprogram enligt kraven. Sri Lanka har framför allt inte något observatörsprogramför de obligatoriska inspektionerna till havs för 5 % av alla fartyg längre än 24 meter och uppfyller inte rapporteringsskyldigheten för observatörer. Vad gäller IOTC:s resolution 10/10 (23) har Sri Lanka inte lämnat in rapporten om import, landning och omlastning av tonfisk och tonfiskliknande fiskprodukter i hamnar. |
| --- | --- |

(58)

Framför allt när det gäller IOTC:s resolution 13/02 (16) har Sri Lanka inte antagit lagstiftning som gör det obligatoriskt att märka redskap. Vad gäller IOTC:s resolution 13/08 (17) har Sri Lanka inte har lämnat någon förvaltningsplan för anordningar som samlar fisk, och inte vidtagit några rättsliga och administrativa åtgärder för de åtta notfartygen enligt kraven i IOTC:s resolution 12/13 (18). Vad gäller IOTC:s resolution 06/03 (19) har Sri Lanka inte heller under 2014 utrustat sina fartyg med en totallängd på över 15 meter med VMS, inte byggt upp något centrum för fiskerikontroll och inte lämnat in den obligatoriska rapporten om utvecklingen av VMS. Vad gäller IOTC:s resolution 10/02 om obligatoriska statistikkrav har Sri Lanka inte rapporterat uppgifter om nominell fångst, fångst, fiskeansträngning och storleksfördelning i den standard som krävs enligt den resolutionen. Vad gäller IOTC:s resolutioner 13/06 (20) och 12/04 (21) har Sri Lanka inte införlivat förbudet som gäller årfenshajar och inte tillämpat skyldigheterna för notfartyg att medföra håvar och för fartyg som bedriver fiske med bottenlinor att medföra redskap för linkapning och avkrokning. Vad gäller resolution 11/04 (22) har Sri Lanka inte heller under 2014 inrättat något observatörsprogram enligt kraven. Sri Lanka har framför allt inte något observatörsprogramför de obligatoriska inspektionerna till havs för 5 % av alla fartyg längre än 24 meter och uppfyller inte rapporteringsskyldigheten för observatörer. Vad gäller IOTC:s resolution 10/10 (23) har Sri Lanka inte lämnat in rapporten om import, landning och omlastning av tonfisk och tonfiskliknande fiskprodukter i hamnar.

| (59) | Det faktum att Sri Lanka inte har tillhandahållit IOTC den information som krävdes och uppfyllt de IOTC-skyldigheter som redovisas i skälen 56 och 58 visar att Sri Lanka inte har uppfyllt sina skyldigheter som flaggstat enligt FN:s havsrättskonvention och Unfsa. I synnerhet undergräver underlåtenheten att lämna uppgifter i tid om statistik, VMS, fångst och fiskeansträngning, omlastning i hamn och observatörsprogrammet Sri Lankas förmåga att uppfylla sina skyldigheter enligt artiklarna 117 och 118 i havsrättskonventionen. I de artiklarna fastställs en stats skyldighet att vidta åtgärder med avseende på sina medborgare för bevarande av de levande tillgångarna i det fria havet och att samarbeta för bevarande och förvaltning av de levande tillgångarna i det fria havet. |
| --- | --- |

(59)

Det faktum att Sri Lanka inte har tillhandahållit IOTC den information som krävdes och uppfyllt de IOTC-skyldigheter som redovisas i skälen 56 och 58 visar att Sri Lanka inte har uppfyllt sina skyldigheter som flaggstat enligt FN:s havsrättskonvention och Unfsa. I synnerhet undergräver underlåtenheten att lämna uppgifter i tid om statistik, VMS, fångst och fiskeansträngning, omlastning i hamn och observatörsprogrammet Sri Lankas förmåga att uppfylla sina skyldigheter enligt artiklarna 117 och 118 i havsrättskonventionen. I de artiklarna fastställs en stats skyldighet att vidta åtgärder med avseende på sina medborgare för bevarande av de levande tillgångarna i det fria havet och att samarbeta för bevarande och förvaltning av de levande tillgångarna i det fria havet.

| (60) | Såsom anges i skäl 322 i beslutet av den 15 november 2012 upptäcktes ett antal omständigheter under kommissionens besök i Sri Lanka i november 2010, särskilt avsaknad av VMS och avsaknad av en lag för fångstrapportering. Andra omständigheter som ger anledning till oro, t.ex. att det inte finns något observatörsprogram och den knapphändiga rapporteringen om fartyg och medborgare som fastställts vara inblandade i IUU-fiske, belystes i skälen 319 och 321 i beslutet av den 15 november 2012 till följd av IOTC:s rapporter om överensstämmelse för 2011 och 2012. I detta avseende visade de uppgifter som Sri Lankas myndigheter lämnat angående lagstiftningen om fiske på det fria havet, inrättande av ett fungerande VMS-system, ett tillförlitligt observatörsprogram och ett tillförlitligt system för registrering och rapportering av fångster att myndigheterna inte har säkerställt någon effektiv och ändamålsenlig kontroll och övervakning av Sri Lanka-flaggade fartyg i överensstämmelse med internationella skyldigheter. I synnerhet uppmanades Sri Lanka, som anges i skälen 36, 40 och 41, att utarbeta en stabil rättslig ram för fiske på det fria havet med licenser för detta och att uppfylla IOTC:s resolutioner, särskilt när det gäller övervakning och kontroll av den egna flottan, inbegripet VMS, ett system för loggböcker och fångstrapportering samt ett observatörsprogram. Vad gäller lagstiftningen om fiske på det fria havet ändrades fiskerilagen för att tillåta fiske på det fria havet och ett förslag till genomförandeförordning för utfärdande av licenser utarbetades. Genomförandeförordningen antogs dock inte, endast administrativa licenser utfärdas och srilankesiska fartyg bedriver fiske utan VMS. Vad gäller det regionala observatörsprogrammet framgick av de dokument som de srilankesiska myndigheterna tillhandahållit att en stor del av flottan inte kommer att täckas, trots urvalsförfaranden och rekrytering av inspektörer, på grund av det låga antalet inspektörer (45) jämfört med det stora antalet fartyg (1 758 i IOTC:s fartygsregister). Sri Lanka har trots detta inte lagt fram några förslag för att ta itu med detta allvarliga problem inom ramen för IOTC, vilket betyder att det inte finns någon egentlig täckning av den flotta under Sri Lankas flagg som fiskar på det fria havet på grund av otillräckliga inspektionsresurser. I detta sammanhang erinras det också om att Sri Lanka har haft allvarliga problem i samband med rapporteringen av uppgifter till IOTC, vilket undergräver landets kapacitet att uppfylla sina skyldigheter som flaggstat. |
| --- | --- |

(60)

Såsom anges i skäl 322 i beslutet av den 15 november 2012 upptäcktes ett antal omständigheter under kommissionens besök i Sri Lanka i november 2010, särskilt avsaknad av VMS och avsaknad av en lag för fångstrapportering. Andra omständigheter som ger anledning till oro, t.ex. att det inte finns något observatörsprogram och den knapphändiga rapporteringen om fartyg och medborgare som fastställts vara inblandade i IUU-fiske, belystes i skälen 319 och 321 i beslutet av den 15 november 2012 till följd av IOTC:s rapporter om överensstämmelse för 2011 och 2012. I detta avseende visade de uppgifter som Sri Lankas myndigheter lämnat angående lagstiftningen om fiske på det fria havet, inrättande av ett fungerande VMS-system, ett tillförlitligt observatörsprogram och ett tillförlitligt system för registrering och rapportering av fångster att myndigheterna inte har säkerställt någon effektiv och ändamålsenlig kontroll och övervakning av Sri Lanka-flaggade fartyg i överensstämmelse med internationella skyldigheter. I synnerhet uppmanades Sri Lanka, som anges i skälen 36, 40 och 41, att utarbeta en stabil rättslig ram för fiske på det fria havet med licenser för detta och att uppfylla IOTC:s resolutioner, särskilt när det gäller övervakning och kontroll av den egna flottan, inbegripet VMS, ett system för loggböcker och fångstrapportering samt ett observatörsprogram. Vad gäller lagstiftningen om fiske på det fria havet ändrades fiskerilagen för att tillåta fiske på det fria havet och ett förslag till genomförandeförordning för utfärdande av licenser utarbetades. Genomförandeförordningen antogs dock inte, endast administrativa licenser utfärdas och srilankesiska fartyg bedriver fiske utan VMS. Vad gäller det regionala observatörsprogrammet framgick av de dokument som de srilankesiska myndigheterna tillhandahållit att en stor del av flottan inte kommer att täckas, trots urvalsförfaranden och rekrytering av inspektörer, på grund av det låga antalet inspektörer (45) jämfört med det stora antalet fartyg (1 758 i IOTC:s fartygsregister). Sri Lanka har trots detta inte lagt fram några förslag för att ta itu med detta allvarliga problem inom ramen för IOTC, vilket betyder att det inte finns någon egentlig täckning av den flotta under Sri Lankas flagg som fiskar på det fria havet på grund av otillräckliga inspektionsresurser. I detta sammanhang erinras det också om att Sri Lanka har haft allvarliga problem i samband med rapporteringen av uppgifter till IOTC, vilket undergräver landets kapacitet att uppfylla sina skyldigheter som flaggstat.

| (61) | Vad gäller VMS, såsom anges i skälen 316, 321 och 322 i beslutet av den 15 november 2012 och i skäl 60 i detta beslut, erinrar kommissionen om olika problem som lyftes fram av IOTC. Efter beslutet av den 15 november 2012 uppgav Sri Lanka att landet höll på att uppgradera sitt VMS-system. Sri Lanka lämnade in lagstiftning till kommissionen av vilken det framgick att det från och med den 1 november 2011 var krav på att en transponder ska finnas ombord och uppgav att en tjänsteleverantör redan hade valts ut. Finansieringen var dock inte klar och förhandlingarna mellan de srilankesiska myndigheterna och det berörda finansinstitutet har pågått i över 18 månader. Förhandlingarna gäller villkoren för ett lån för förvärv och inrättande av ett centrum för fiskerikontroll och tillhandahållande av finansiellt stöd till operatörer för att inom en rimlig tid installera och ta i drift VMS för hela den flotta som fiskar på det fria havet. Följaktligen har Sri Lanka inget centrum för fiskerikontroll. Dessutom befinner sig VMS fortfarande i utvecklingsfasen och har aldrig tagits i drift. Kommissionen konstaterade under sitt besök i januari 2014 att srilankesiska fartyg ännu inte utrustats med VMS, vilket bekräftades av Sri Lankas inlagor och IOTC:s rapporter om överensstämmelse från 2013 och 2014. Vad gäller överensstämmelsen med IOTC:s VMS-krav finns det skiljaktigheter mellan IOTC:s rapporter om överensstämmelse för 2013 och 2014 och Sri Lankas åtgärder. Rapporterna om överensstämmelse pekar på partiell överensstämmelse, men av de uppgifter som Sri Lanka tillhandahållit framgår tydligt att VMS i praktiken inte har införts. Därför uppfyller inte Sri Lanka villkoren i artikel 18.3 g i Unfsa med hänsyn till den information som samlats in om de srilankesiska myndigheternas övervaknings- och kontrollkapacitet, i synnerhet om landets operativa kapacitet att förvalta sin flotta och utveckla och införa ett fungerande VMS. |
| --- | --- |

(61)

Vad gäller VMS, såsom anges i skälen 316, 321 och 322 i beslutet av den 15 november 2012 och i skäl 60 i detta beslut, erinrar kommissionen om olika problem som lyftes fram av IOTC. Efter beslutet av den 15 november 2012 uppgav Sri Lanka att landet höll på att uppgradera sitt VMS-system. Sri Lanka lämnade in lagstiftning till kommissionen av vilken det framgick att det från och med den 1 november 2011 var krav på att en transponder ska finnas ombord och uppgav att en tjänsteleverantör redan hade valts ut. Finansieringen var dock inte klar och förhandlingarna mellan de srilankesiska myndigheterna och det berörda finansinstitutet har pågått i över 18 månader. Förhandlingarna gäller villkoren för ett lån för förvärv och inrättande av ett centrum för fiskerikontroll och tillhandahållande av finansiellt stöd till operatörer för att inom en rimlig tid installera och ta i drift VMS för hela den flotta som fiskar på det fria havet. Följaktligen har Sri Lanka inget centrum för fiskerikontroll. Dessutom befinner sig VMS fortfarande i utvecklingsfasen och har aldrig tagits i drift. Kommissionen konstaterade under sitt besök i januari 2014 att srilankesiska fartyg ännu inte utrustats med VMS, vilket bekräftades av Sri Lankas inlagor och IOTC:s rapporter om överensstämmelse från 2013 och 2014. Vad gäller överensstämmelsen med IOTC:s VMS-krav finns det skiljaktigheter mellan IOTC:s rapporter om överensstämmelse för 2013 och 2014 och Sri Lankas åtgärder. Rapporterna om överensstämmelse pekar på partiell överensstämmelse, men av de uppgifter som Sri Lanka tillhandahållit framgår tydligt att VMS i praktiken inte har införts. Därför uppfyller inte Sri Lanka villkoren i artikel 18.3 g i Unfsa med hänsyn till den information som samlats in om de srilankesiska myndigheternas övervaknings- och kontrollkapacitet, i synnerhet om landets operativa kapacitet att förvalta sin flotta och utveckla och införa ett fungerande VMS.

| (62) | De fakta som redovisas i avsnitt 3.3 visar att Sri Lanka bryter mot artikel 18.3 i Unfsa. |
| --- | --- |

(62)

De fakta som redovisas i avsnitt 3.3 visar att Sri Lanka bryter mot artikel 18.3 i Unfsa.

| (63) | Följaktligen har Sri Lanka med avseende på dess skyldigheter som flaggstat inte i tillräcklig grad följt artiklarna 117 och 118 i FN:s havsrättskonvention och i artikel 18.3 i Unfsa. |
| --- | --- |

(63)

Följaktligen har Sri Lanka med avseende på dess skyldigheter som flaggstat inte i tillräcklig grad följt artiklarna 117 och 118 i FN:s havsrättskonvention och i artikel 18.3 i Unfsa.

| (64) | Mot bakgrund av skälen 314–334 i beslutet av den 15 november 2012 och utvecklingen efter det beslutet anser kommissionen, i enlighet med artikel 31.3 och 31.6 i IUU-förordningen, att Sri Lanka inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flaggstat i fråga om internationella bestämmelser, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

(64)

Mot bakgrund av skälen 314–334 i beslutet av den 15 november 2012 och utvecklingen efter det beslutet anser kommissionen, i enlighet med artikel 31.3 och 31.6 i IUU-förordningen, att Sri Lanka inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flaggstat i fråga om internationella bestämmelser, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder.

3.4   Särskilda begränsningar för utvecklingsländer

| (65) | Det erinras om att Sri Lanka enligt FN:s index för mänsklig utveckling (24) anses vara ett land med medelhög mänsklig utveckling (plats 92 av 186 länder). Detta bekräftas också i bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 (25) där Sri Lanka finns med i kategorin lägre medelinkomstländer. |
| --- | --- |

(65)

Det erinras om att Sri Lanka enligt FN:s index för mänsklig utveckling (24) anses vara ett land med medelhög mänsklig utveckling (plats 92 av 186 länder). Detta bekräftas också i bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 (25) där Sri Lanka finns med i kategorin lägre medelinkomstländer.

| (66) | Såsom beskrivs i skäl 337 i beslutet av den 15 november 2012 finns det inga bevis som styrker att Sri Lanka har misslyckats med att uppfylla sina skyldigheter enligt internationell rätt på grund av bristande utvecklingsnivå. Inga ytterligare konkreta bevis har lagts fram efter den 15 november 2012 för att visa att de konstaterade bristerna beror på bristande kapacitet och bristande administrativ infrastruktur. |
| --- | --- |

(66)

Såsom beskrivs i skäl 337 i beslutet av den 15 november 2012 finns det inga bevis som styrker att Sri Lanka har misslyckats med att uppfylla sina skyldigheter enligt internationell rätt på grund av bristande utvecklingsnivå. Inga ytterligare konkreta bevis har lagts fram efter den 15 november 2012 för att visa att de konstaterade bristerna beror på bristande kapacitet och bristande administrativ infrastruktur.

| (67) | Med hänsyn till skälen 336–337 i beslutet av den 15 november 2012 och utvecklingen efter detta datum anser kommissionen, i enlighet med artikel 31.7 i IUU-förordningen, att Sri Lankas utvecklingsstatus och samlade agerande i fråga om fisket inte har satts ned av landets utvecklingsnivå. |
| --- | --- |

(67)

Med hänsyn till skälen 336–337 i beslutet av den 15 november 2012 och utvecklingen efter detta datum anser kommissionen, i enlighet med artikel 31.7 i IUU-förordningen, att Sri Lankas utvecklingsstatus och samlade agerande i fråga om fisket inte har satts ned av landets utvecklingsnivå.

4.   SLUTSATS OM IDENTIFIERING AV ETT TREDJELAND SOM ICKE-SAMARBETANDE

| (68) | Mot bakgrund av slutsatserna om hur Sri Lanka misslyckats med att uppfylla sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat och att vidta åtgärder för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske, bör detta land, i enlighet med artikel 31 i IUU-förordningen, identifieras som ett land som kommissionen anser vara ett icke-samarbetande tredjeland i kampen mot IUU-fisket. |
| --- | --- |

(68)

Mot bakgrund av slutsatserna om hur Sri Lanka misslyckats med att uppfylla sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat och att vidta åtgärder för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske, bör detta land, i enlighet med artikel 31 i IUU-förordningen, identifieras som ett land som kommissionen anser vara ett icke-samarbetande tredjeland i kampen mot IUU-fisket.

| (69) | Med beaktande av 18.1 g i IUU-förordningen ska de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna vägra import av fiskeriprodukter till unionen utan att behöva be om några ytterligare bevis eller skicka en begäran om hjälp till flaggstaten om de får kännedom om att fångstintyget har godkänts av myndigheterna i en flaggstat som identifierats som en icke-samarbetande stat i enlighet med artikel 31 i den förordningen. Den negativa inverkan på handeln bör i möjligaste mån fasas in gradvis för att underlätta för parterna att under perioden mellan ikraftträdandet av detta kommissionens genomförandebeslut och de eventuella åtgärder som vidtas av rådet, anpassa sig till den nya situationen och för att ge ekonomiska aktörer tillräckligt med tid att göra anpassningar mot bakgrund av de särskilda egenskaperna för fiskeriprodukter från Sri Lanka och srilankesiska leverantörer, bland annat att de utgörs av små och medelstora företag. Tillämpningen av detta beslut bör skjutas upp i tre månader. Denna senareläggning bör inte inverka på behovet av snabba åtgärder från rådet för att utan dröjsmål åtgärda situationen i Sri Lanka vad gäller IUU-fiske. |
| --- | --- |

(69)

Med beaktande av 18.1 g i IUU-förordningen ska de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna vägra import av fiskeriprodukter till unionen utan att behöva be om några ytterligare bevis eller skicka en begäran om hjälp till flaggstaten om de får kännedom om att fångstintyget har godkänts av myndigheterna i en flaggstat som identifierats som en icke-samarbetande stat i enlighet med artikel 31 i den förordningen. Den negativa inverkan på handeln bör i möjligaste mån fasas in gradvis för att underlätta för parterna att under perioden mellan ikraftträdandet av detta kommissionens genomförandebeslut och de eventuella åtgärder som vidtas av rådet, anpassa sig till den nya situationen och för att ge ekonomiska aktörer tillräckligt med tid att göra anpassningar mot bakgrund av de särskilda egenskaperna för fiskeriprodukter från Sri Lanka och srilankesiska leverantörer, bland annat att de utgörs av små och medelstora företag. Tillämpningen av detta beslut bör skjutas upp i tre månader. Denna senareläggning bör inte inverka på behovet av snabba åtgärder från rådet för att utan dröjsmål åtgärda situationen i Sri Lanka vad gäller IUU-fiske.

| (70) | Det bör påpekas att identifieringen av Sri Lanka som ett land som kommissionen anser vara icke-samarbetande enligt detta beslut inte utesluter att kommissionen eller rådet kan vidta ytterligare åtgärder i syfte att upprätta en förteckning över icke-samarbetande länder. |
| --- | --- |

(70)

Det bör påpekas att identifieringen av Sri Lanka som ett land som kommissionen anser vara icke-samarbetande enligt detta beslut inte utesluter att kommissionen eller rådet kan vidta ytterligare åtgärder i syfte att upprätta en förteckning över icke-samarbetande länder.

| (71) | Om rådet för upp Sri Lanka på förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer i enlighet med bestämmelserna i artikel 33 i IUU-förordningen blir detta beslut om identifiering obsolet. |
| --- | --- |

(71)

Om rådet för upp Sri Lanka på förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer i enlighet med bestämmelserna i artikel 33 i IUU-förordningen blir detta beslut om identifiering obsolet.

5.   KOMMITTÉFÖRFARANDE

| (72) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(72)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Demokratiska socialistiska republiken Sri Lanka identifieras som ett tredjeland som kommissionen anser vara icke-samarbetande när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den 14 januari 2015.

Utfärdat i Bryssel den 14 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut av den 15 november 2012 om meddelande till de tredjeländer som kommissionen anser kan identifieras som icke-samarbetande tredjeländer enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (EUT C 354, 17.11.2012, s. 1).

2

(3)  Skrivelse till Sri Lankas minister för fiske och utveckling av vattenbruk av den 15 november 2012.

3

(4)  Förenta nationernas avtal om tillämpning av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 angående bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd.

4

(5)  http://iotc.org/meetings/11th-session-compliance-committee-coc11

5

(6)  Lagen om fiske och marina resurser (i dess ändrade lydelse), nr 35 av 2013.

6

(7)  8 429 euro på grundval av växelkursen den 27 maj 2014.

7

(8)  IOTC Compliance Report for Sri Lanka, Compliance Committee Session 10, 2013, CoC10-CR25.

8

IOTC Compliance Report for Sri Lanka, Compliance Committee Session 10, 2013, CoC10-CR25

(9)  IOTC Compliance Report for Sri Lanka, Compliance Committee Session 11, 2014, CoC11-CR25 Rev1.

9

IOTC Compliance Report for Sri Lanka, Compliance Committee Session 11, 2014, CoC11-CR25 Rev1

(10)  Resolution 10/08 Concerning a record of active vessels fishing for tunas and swordfish in the IOTC area.

10

(11)  Resolution 06/03 on establishing a vessel monitoring system programme.

11

(12)  Resolution 10/02 Mandatory statistical requirements for IOTC Members and Cooperating Non-Contracting Parties (CPC's).

12

(13)  Resolution 05/05 concerning the conservation of sharks caught in association with fisheries managed by IOTC.

13

(14)  Resolution 12/05 on establishing a programme for transhipment by large-scale fishing vessels.

14

(15)  Resolution 11/04 on a regional observer scheme.

15

(16)  Resolution 13/02 concerning the IOTC record of vessels authorised to operate in the IOTC area of competence.

16

(17)  Resolution 13/08 Procedures on a fish aggregating devices (FADs) management plan, including more detailed specifications of catch reporting from FAD sets, and the development of improved FAD designs to reduce the incidence of entanglement of non-target species.

17

(18)  Resolution 12/13 for the conservation and management of tropical tunas stocks in the IOTC area of competence.

18

(19)  Resolution 06/03 on the adoption of a VMS and on VMS progress report

19

(20)  Resolution 13/06 on a scientific and management framework on the conservation of sharks species caught in association with IOTC managed fisheries.

20

(21)  Resolution 12/04 on the conservation of marine turtles.

21

(22)  Resolution 11/04 on a regional observer scheme

22

(23)  Resolution 10/10 concerning market related measures.

23

(24)  För hänvisningar till FN:s index för mänsklig utveckling (rankningen av de länder som nämns i detta beslut uppdaterad i linje med den senast tillgängliga FN-rapporten) se http://hdr.undp.org/en/media/HDR2013_EN_Summary.pdf

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (EUT L 378, 27.12.2006, s. 41).

25

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 15.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 297/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 297/23

---

Endast Unece-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 60 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av tvåhjuliga motorcyklar och mopeder vad gäller förarmanövrerade manöverorgan, inklusive identifiering av manöverorgan, kontrollampor och indikatorer

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 4 till ändringsserie 00 – dag för ikraftträdande: 3 november 2013

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om typgodkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typgodkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Krav |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ändringar av fordonstypen |
| --- | --- |

6.

| 7. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

7.

| 8. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för typgodkännandemyndigheterna |
| --- | --- |

10.

BILAGOR

| 1. | Meddelande |
| --- | --- |

1.

| 2. | Typgodkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

2.

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter ska tillämpas på fordon i kategorierna L1 och L3
   (1) med avseende på förarmanövrerade manöverorgan.

I dessa föreskrifter fastställs krav för placering, identifiering, belysning och manövrering av manöverorgan, kontrollampor och indikatorer på mopeder och motorcyklar.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

2.1   typgodkännande av ett fordon: typgodkännande av en fordonstyp med avseende på förarmanövrerade manöverorgan, om sådana finns monterade, och märkning av dessa.

2.2   fordonstyp: en kategori av motordrivna fordon som inte skiljer sig från varandra avseende arrangemang som kan påverka de förarmanövrerade manöverorganens funktion eller placering.

2.3   fordon: en tvåhjulig motorcykel eller en tvåhjulig moped enligt definitionen i punkt 2.1.1 eller 2.1.3 i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3) (1).

2.4   manöverorgan: en fordonsdel eller anordning som direkt aktiveras av föraren och som ändrar fordonets tillstånd eller funktionssätt eller en del därav.

2.5   anordning: en komponent eller komponentenhet som används för att utföra en eller flera funktioner.

2.6   styrhandtag: den eller de stänger som sitter ihop med gaffelhuvudet (styrhuvudet) och som fordonet styrs med.

2.7   styrhandtaget: höger sida: den del av styrhandtaget som finns på höger sida av fordonets längsgående mittplan då man tittar framåt i färdriktningen.

2.8   styrhandtaget: vänster sida: den del av styrhandtaget som finns på vänster sida av fordonets längsgående mittplan då man tittar framåt i färdriktningen.

2.9   styrhandtaget: främre yta: den sida av styrhandtaget som är vänd bort från en förare som intagit körställning.

2.10   handtag: den del av styrhandtaget som föraren håller i och som befinner sig längst bort från handtagets mitt.

2.11   roterande handtag: ett handtag som styr någon funktionsmekanism hos fordonet och som kan rotera runt styrhandtaget genom att fordonets förare vrider det.

2.12   ram: någon del av fordonets ram eller chassi, i vilken motor och/eller kraftöverföringsenhet eller motor- och kraftöverföringsenhet i block är monterad.

2.13   ramen: vänster sida: den del av ramen som finns på vänster sida av fordonets längsgående mittplan då man tittar framåt i färdriktningen.

2.14   ramen: höger sida: den del av ramen som finns på höger sida av fordonets längsgående mittplan då man tittar framåt i färdriktningen.

2.15   spak: en anordning, bestående av en arm som vrids i en stödpunkt, som används för manövrering av en viss funktionsmekanism hos fordonet.

2.16   handspak: en spak som föraren manövrerar med handen.

Observera: Om inte annat anges manövreras en handspak genom sammanpressning (dvs. dess ände förs mot den stödjande konstruktionen), t.ex. för att aktivera en bromsmekanism eller för att frigöra kopplingen.

2.17   fotspak: en spak som manövreras genom kontakt mellan förarens fot och en stång som skjuter ut från spakens arm.

2.18   pedal: en spak som manövreras genom kontakt mellan förarens fot och en gummikudde på spaken, som är så placerad att tryck kan anbringas på spakens arm.

Observera: Om inte annat anges manövreras en pedal genom nedtryckning, t.ex. för att aktivera en bromsmekanism.

2.19   trampor: de anordningar som är kopplade till någon slags kraftöverföring och som kan användas för framdrivning av en moped.

2.20   pendelarm: en spak som är ledad vid eller nära sitt vridcentrum, har en gummikudde eller en stång i vardera änden och manövreras genom kontakt mellan förarens fot och nämnda gummikuddar eller stänger.

2.21   medurs: den rotationsriktning runt axeln på berörd fordonsdel som följer visarnas rörelse på en klocka när delen betraktas uppifrån eller från utsidan,

2.22   moturs: avser motsatt riktning (i förhållande till medurs).

2.23   kombinerad färdbroms: ett driftssystem (med hydraulverkan eller mekaniskt länksystem eller båda) varmed både fordonets främre och bakre broms aktiveras, åtminstone delvis med hjälp av endast ett manöverorgan.

2.24   visare: en anordning som ger upplysning om funktionen eller tillståndet hos ett system eller del av ett system, t.ex. en vätskenivå.

2.25   kontrollampa: en optisk signal som indikerar att en anordning är aktiverad, eller visar om anordningen fungerar korrekt eller felaktigt, eller befinner sig i normalt tillstånd eller inträtt i ett tillstånd som tyder på problem, eller signalerar att ett funktionsfel inträffat.

2.26   symbol: en bild med hjälp av vilken ett manöverorgan, en kontrollampa eller en visare kan identifieras.

2.27   optisk signalanordning: en strålkastare vars ljusstråle kan blinkas för att ge signaler till mötande eller framförvarande trafik, t.ex. när ett fordon är på väg att köra om ett långsammare framförvarande fordon.

2.28   intill: med avseende på en symbol som används för identifiering av ett manöverorgan, en kontrollampa eller en visare innebär detta att symbolen befinner sig mycket nära manöverorganet, kontrollampan eller visaren och att inga andra manöverorgan, kontrollampor, visare, identifieringssymboler eller ljuskällor finns mellan ett identifieringsmärke och det manöverorgan eller den kontrollampa eller visare som symbolen hänför sig till.

2.29   gemensamt utrymme: ett område där mer än en kontrollampa, visare, identifieringssymbol eller annat meddelande kan visas, dock inte samtidigt.

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

3.1   Ansökan om godkännande av en fordonstyp med avseende på förarmanövrerade manöverorgan ska lämnas in av fordonstillverkaren eller tillverkarens behöriga ombud.

3.2   Den ska åtföljas av nedannämnda dokument, i tre exemplar:

| 3.2.1 | Ritningar, i lämplig skala och tillräckligt detaljerade, av de fordonsdelar som omfattas av kraven i dessa föreskrifter och, om så krävs, av själva fordonet. |
| --- | --- |

3.2.1

Ritningar, i lämplig skala och tillräckligt detaljerade, av de fordonsdelar som omfattas av kraven i dessa föreskrifter och, om så krävs, av själva fordonet.

3.3   Dessutom ska ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas lämnas in till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovning, för de kontroller som avses i punkt 5 i dessa föreskrifter.

4.   TYPGODKÄNNANDE

4.1   Om den fordonstyp som lämnas in för godkännande i enlighet med dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkterna 5 och 6 ska fordonstypen beviljas godkännande.

4.2   Varje godkänd typ ska tilldelas ett typgodkännandenummer. De två första siffrorna i typgodkännandenumret, för närvarande 00 för föreskrifterna i deras ursprungliga lydelse, ska hänvisa till den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av typgodkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela en annan fordonstyp samma typgodkännandenummer.

4.3   Ett meddelande om beviljat eller ej beviljat typgodkännande av en fordonstyp i enlighet med dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter samt ritningar och diagram som sökanden tillhandahåller, i ett format som högst motsvarar A4 (210 × 297 mm) eller vikt till det formatet och i en lämplig skala.

4.4   På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter, ska det finnas ett internationellt typgodkännandemärke, placerat på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe som anges på typgodkännandeintyget, bestående av följande:

| 4.4.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (2). |
| --- | --- |

4.4.1

En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (2).

| 4.4.2 | Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1.

4.5   Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som, i det land som beviljat typgodkännandet enligt dessa föreskrifter, godkänts enligt en eller flera andra föreskrifter som bifogas överenskommelsen, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 inte upprepas; i sådana fall ska man ange föreskrifternas nummer, typgodkännandenummer och tilläggssymboler för alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats i det land som beviljat typgodkännandet enligt dessa föreskrifter, i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1.

4.6   Typgodkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

4.7   Typgodkännandemärket ska vara lättåtkomligt.

4.8   I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärkenas utformning.

5.   KRAV

5.1   Allmänt

När fordonet är utrustat med ett av de manöverorgan eller en av de kontrollampor eller visare som anges i tabell 1 ska det uppfylla kraven i dessa föreskrifter med avseende på placering, identifiering, manövrering, belysning och färg för det manöverorganet eller den kontrollampan eller visaren.

För funktioner där ingen symbol återges i tabell 1 får tillverkaren använda en symbol som följer lämpliga standarder. Om ingen sådan symbol finns tillgänglig får tillverkaren använda en egenhändigt framtagen symbol. En sådan symbol får inte kunna förväxlas med någon av de symboler som återges i tabell 1.

5.2   Placering

5.2.1   Manöverorganen som anges i tabell 1 ska vara placerade så att de kan manövreras och finns inom räckhåll för en förare som intagit körställning. Manöverorganen för ”manuell choke” och ”manuell avstängningsventil för bränsletank” ska vara placerade så att de befinner sig inom räckhåll för och kan manövreras av en förare som intagit sittande ställning.

5.2.2   De kontrollampor och visare som anges i tabell 1 samt deras identifieringsmärken ska vara placerade så att de är synliga för en förare som intagit körställning, vid körning både dagtid och nattetid. Kontrollampor, visare och deras identifieringssymboler behöver inte vara synliga när de inte är aktiverade.

5.2.3   Identifieringssymbolerna för manöverorgan, kontrollampor och visare ska vara placerade på eller intill de manöverorgan, kontrollampor eller visare som de hänför sig till, utom i de fall som anges i punkt 5.2.5.

5.2.4   Manöverorganen för varningsblinkrarna, halv- och helljusstrålkastarna, körriktningsvisarna, den kompletterande stoppanordningen för motorn, signalhornet, bromsarna och kopplingen ska alltid vara åtkomliga för föraren som huvudsaklig funktion för motsvarande manöverorgan utan att föraren behöver avlägsna händerna från respektive handtag.

5.2.5   Punkt 5.2.3 gäller inte för multifunktionsmanöverorgan som är kopplade till en multifunktionsskärm som uppfyller följande krav:

| 5.2.5.1 | Den är synlig för föraren. |
| --- | --- |

5.2.5.1

Den är synlig för föraren.

| 5.2.5.2 | Den identifierar det manöverorgan som den hänför sig till. |
| --- | --- |

5.2.5.2

Den identifierar det manöverorgan som den hänför sig till.

| 5.2.5.3 | Den identifierar alla de fordonssystem som kan manövreras med hjälp av multifunktionsmanöverorganet. Delfunktioner av dessa system behöver inte visas i det översta lagret av multifunktionsskärmen. |
| --- | --- |

5.2.5.3

Den identifierar alla de fordonssystem som kan manövreras med hjälp av multifunktionsmanöverorganet. Delfunktioner av dessa system behöver inte visas i det översta lagret av multifunktionsskärmen.

| 5.2.5.4 | Den visar inte de kontrollampor som anges i tabell 1. |
| --- | --- |

5.2.5.4

Den visar inte de kontrollampor som anges i tabell 1.

5.3   Identifiering

5.3.1   Varje manöverorgan, kontrollampa och visare som anges i tabell 1 ska identifieras med hjälp av den relevanta angivna symbolen.

5.3.2   Tillverkaren kan själv välja att använda kompletterande symboler, ord eller förkortningar tillsammans med någon av de symboler, ord eller förkortningar som anges i tabell 1.

5.3.3   De tilläggssymboler, kompletterande symboler, ord och förkortningar som tillverkaren använder får inte kunna förväxlas med någon av de symboler som specificeras i dessa föreskrifter.

5.3.4   Om manöverorganet, kontrollampan eller visaren för samma funktion är kombinerade, får en symbol användas för märkningen av en sådan kombination.

5.3.5   Alla identifieringssymboler för de kontrollampor, visare och manöverorgan som finns på styrstången eller i instrumentklustret ska vara placerade så att de av föraren uppfattas befinna sig i upprätt läge, med undantag för symbolen för manöverorganet för en ljudsignalanordning. För roterande manöverorgan som har ett ”av”-läge ska detta krav tillämpas på manöverorganet i ”av”-läge.

5.3.6   Om det finns manöverorgan som styr en systemfunktion över ett kontinuerligt område ska dessa vara märkta med gränserna för funktionens inställningsområde.

5.4   Belysning

5.4.1   Om tillverkaren så önskar kan samtliga manöverorgan, visare och deras respektive identifikationssymboler vara belysta.

5.4.2   En kontrollampa ska avge ett ljus när den felfunktion eller det fordonstillstånd som de ska signalera inträffar. Den ska inte lysa vid någon annan tidpunkt, utom vid en glödlampskontroll.

5.5   Färg

5.5.1   Ljuset från varje kontrollampa ska ha den färg som anges i tabell 1.

5.5.2   Färgen på kontrollampor som inte anges i tabell 1 kan väljas av tillverkaren i enlighet med punkt 5.5.3. Den valda färgen får inte dölja eller störa identifingen av de kontrollampor, manöverorgan eller visare som anges i tabell 1.

5.5.3   Följande färgkod rekommenderas:

| 5.5.3.1 | Rött: omedelbar eller överhängande fara för personer eller för mycket allvarliga skador på utrustning. |
| --- | --- |

5.5.3.1

Rött: omedelbar eller överhängande fara för personer eller för mycket allvarliga skador på utrustning.

| 5.5.3.2 | Orangegult: försiktighet anbefalles, tillstånd utanför de normala driftsgränserna, funktionsfel i motorsystemet, överhängande risk för skada på fordonet eller för annat tillstånd som kan framkalla fara på längre sikt. |
| --- | --- |

5.5.3.2

Orangegult: försiktighet anbefalles, tillstånd utanför de normala driftsgränserna, funktionsfel i motorsystemet, överhängande risk för skada på fordonet eller för annat tillstånd som kan framkalla fara på längre sikt.

| 5.5.3.3 | Grönt: säkra, normala driftsförhållanden (utom när blått eller orangegult föreskrivs i tabell 1). |
| --- | --- |

5.5.3.3

Grönt: säkra, normala driftsförhållanden (utom när blått eller orangegult föreskrivs i tabell 1).

5.5.4   De symboler som används för identifiering av kontrollampor, manöverorgan eller visare ska ha en färg som tydligt kontrasterar mot bakgrunden.

5.5.5   Den ifyllda delen av en symbol får ersättas av dess kontur och konturerna av en symbol får fyllas i.

5.6   Gemensamt utrymme för att visa flera olika typer av information

Ett gemensamt utrymme får användas för att visa information från alla källor om följande krav uppfylls:

| 5.6.1 | Kontrollamporna och visarna i det gemensamma utrymmet ska uppfylla kraven i punkt 5.3, 5.4 och 5.5 och ska börja lysa om ett sådant feltillstånd som de ska identifiera inträder. |
| --- | --- |

5.6.1

Kontrollamporna och visarna i det gemensamma utrymmet ska uppfylla kraven i punkt 5.3, 5.4 och 5.5 och ska börja lysa om ett sådant feltillstånd som de ska identifiera inträder.

| 5.6.2 | Den kontrollampa och de visare som anges i tabell 1 och visas i det gemensamma utrymmet ska börja lysa om ett underliggande tillstånd inträder. |
| --- | --- |

5.6.2

Den kontrollampa och de visare som anges i tabell 1 och visas i det gemensamma utrymmet ska börja lysa om ett underliggande tillstånd inträder.

| 5.6.3 | Utöver vad som föreskrivs i punkt 5.6.4, 5.6.5 och 5.6.6 ska, om villkoret för aktivering av en eller flera kontrollampor uppfylls, informationen antingen






  a) | upprepas automatiskt i följd, eller |
| --- | --- | --- |

5.6.3

Utöver vad som föreskrivs i punkt 5.6.4, 5.6.5 och 5.6.6 ska, om villkoret för aktivering av en eller flera kontrollampor uppfylls, informationen antingen

a)

upprepas automatiskt i följd, eller

| b) | visas för föraren, som när körställning intagits ska kunna välja hur informationen ska visas. |
| --- | --- |

b)

visas för föraren, som när körställning intagits ska kunna välja hur informationen ska visas.

| 5.6.4 | Kontrollamporna för funktionsfel på bromssystemet samt för helljusstrålkastarna och körriktningsvisaren får inte visas i samma gemensamma utrymme. |
| --- | --- |

5.6.4

Kontrollamporna för funktionsfel på bromssystemet samt för helljusstrålkastarna och körriktningsvisaren får inte visas i samma gemensamma utrymme.

| 5.6.5 | När följande kontrollampor visas i ett gemensamt utrymme tillsammans med andra kontrollampor, ska de ha företräde framför allt annat i det gemensamma utrymmet om villkoret för aktivering är uppfyllt för någon av dem: funktionsfel på bromssystemet, helljusstrålkastarna och körriktningsvisaren. |
| --- | --- |

5.6.5

När följande kontrollampor visas i ett gemensamt utrymme tillsammans med andra kontrollampor, ska de ha företräde framför allt annat i det gemensamma utrymmet om villkoret för aktivering är uppfyllt för någon av dem: funktionsfel på bromssystemet, helljusstrålkastarna och körriktningsvisaren.

| 5.6.6 | Den information som visas i det gemensamma utrymmet får kunna släckas automatiskt eller av föraren, med undantag för kontrollamporna för funktionsfel i bromssystemet, helljusstrålkastarna, körriktningsvisaren och sådana kontrollampor som ska ha röd färg enligt tabell 1; dessa kontrollampor ska inte kunna släckas om det feltillstånd inträder som ska leda till att de aktiveras. |
| --- | --- |

5.6.6

Den information som visas i det gemensamma utrymmet får kunna släckas automatiskt eller av föraren, med undantag för kontrollamporna för funktionsfel i bromssystemet, helljusstrålkastarna, körriktningsvisaren och sådana kontrollampor som ska ha röd färg enligt tabell 1; dessa kontrollampor ska inte kunna släckas om det feltillstånd inträder som ska leda till att de aktiveras.

6.   ÄNDRINGAR AV FORDONSTYPEN

6.1   Varje ändring av fordonstypen ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkänt fordonstypen. Typgodkännandemyndigheten kan då antingen

| 6.1.1 | anse att ändringarna sannolikt inte kommer att få några märkbara negativa effekter och att fordonet trots dem fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- |

6.1.1

anse att ändringarna sannolikt inte kommer att få några märkbara negativa effekter och att fordonet trots dem fortfarande uppfyller kraven, eller

| 6.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna. |
| --- | --- |

6.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.

6.2   De övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska med hjälp av det förfarande som anges i punkt 4.3 underrättas om huruvida ansökan om typgodkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts.

7.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

7.1   Alla fordon som är försedda med ett typgodkännandemärke enligt dessa föreskrifter ska överensstämma med den godkända fordonstypen, särskilt i fråga om förarmanövrerade manöverorgan.

7.2   Överensstämmelsen enligt punkt 7.1 ska verifieras genom ett tillräckligt antal slumpmässiga kontroller på serietillverkade fordon som är försedda med det typgodkännandemärke som föreskrivs i dessa föreskrifter.

8.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

8.1   Det typgodkännande som beviljats för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om de krav som beskrivs i punkt 7.1 inte uppfylls eller om det fordon eller något av de fordon som valts ut inte klarar de kontroller som föreskrivs i punkt 7.2.

8.2   Om en av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat, ska den genast rapportera detta till övriga parter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett som i slutet ska vara försedd med en underskriven och daterad notering med lydelsen ”TYPGODKÄNNANDET ÅTERKALLAT” i versaler.

9.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett typgodkännande som slutgiltigt upphör med sin produktion av en fordonstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter ska underrätta typgodkännandemyndigheten om detta. Myndigheten ska då rapportera detta till de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett som i slutet ska vara försedd med en underskriven och daterad notering med lydelsen ”SLUGILTIGT UPPHÖRANDE AV TILLVERKNINGEN” i versaler.

10.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNING OCH FÖR TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETERNA

De parter i avtalet som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för de typgodkännandemyndigheter till vilka sådana intyg om beviljat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande som utfärdats i andra länder ska sändas.

Tabell 1

Symboler för manöverorgan, kontrollampor och visare

| Nr | Anordning | Symbol | Funktion | Placering | Färg | Definition | Manövrering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kompletterande stoppanordning för motorn
  (AV) | | Manöverorgan | Placerad på styrhandtaget: höger sida. | | | Som ett alternativ till att tändningskontakten eller en tryckavlastningventil används för att stanna motorn kan fordonet utrustas med en avstängningsanordning för motorns elförsörjning (kompletterande stoppanordning för motorn). |
| 2 | Kompletterande stoppanordning för motorn
  (KÖR) | | | | | | |
| 3 | Tändningslås | | Manöverorgan | | | Den anordning som gör att motorn kan köras och som också kan möjliggöra aktivering av andra elektriska system på ett fordon. | När det rör sig om en roterande kontakt ska rörelseriktningen gå medurs från tändningsläget ”av” till tändningsläget ”på”. |
| 4 | Elstart | | Manöverorgan | | | | |
| 5 | Manuell choke | | Manöverorgan | Manöverorganet behöver inte vara synligt för föraren. | | | |
| Kontrollampa | | Orangegult | | |
| 6 | Neutral
  (val av växel) | | Kontrollampa | | Grönt | | Kontrollampan ska börja lysa när växelväljaren står i neutralläge. |
| 7 | Manuell avstängningsventil för bränsletank
  (AV) | | Manöverorgan | Manöverorganet behöver inte vara synligt för föraren. | | | Reglaget ska ha separata positiva lägen för ”av”, ”på” och ”reserv” (om reservtank finns). |
| 8 | Manuell avstängningsventil för bränsletank
  (PÅ) | | | | | | Reglaget ska stå i läge ”på” när dess riktning är bränslets flödesriktning från tank till motor, i läget ”av” när dess riktning är vinkelrät mot bränslets flödesriktning och i läge ”reserv” (om tillämpligt) när reglaget är riktat mot bränslets flödesriktning. |
| 9 | Manuell avstängningsventil för bränsletank
  (RES) | | | | | | I sådana system där bränsletillförseln stängs av när motorn stängs av och som är utrustade med ett manöverorgan, ska symbolerna och manöverorganens placering vara densamma som för den manuella avstängningsventilen för bränsletanken. |
| 10 | Hastighetsmätare | | Visare | | | | Skärmen ska vara upplyst när positionslyktan (om sådan finns) eller strålkastaren är aktiverad. |
| 11 | Akustisk varningsanordning (signalhorn) | | Manöverorgan | På styrhandtaget: vänster sida för fordon med växlingsreglage som manövreras oberoende av en handmanövrerad koppling eller för fordon utan växlingsreglage.
  Alternativt, på styrhandtaget: höger sida för fordon med växlingsreglage som är placerat på styrhandtaget: vänster sida och som manövreras tillsammans med den handmanövrerade kopplingen. | | | Tryck för aktivering. |
| 12 | Helljus | | Manöverorgan | På styrhandtaget: vänster sida för fordon med växlingsreglage som aktiveras oberoende av en handmanövrerad koppling eller för fordon utan växlingsreglage.
  Alternativt, på styrhandtaget: höger sida för fordon med växlingsreglage som är placerat på styrhandtaget: vänster sida och som manövreras tillsammans med den handmanövrerade kopplingen. | | | |
| | | | Kontrollampa | | Blått | | |
| 13 | Halvljus | | Manöverorgan | På styrhandtaget: vänster sida för fordon med växlingsreglage som manövreras oberoende av en handmanövrerad koppling eller för fordon utan växlingsreglage.
  Alternativt, på styrhandtaget: höger sida för fordon med växlingsreglage som är placerat på styrhandtaget: vänster sida och som manövreras tillsammans med den handmanövrerade kopplingen. | | | |
| | | | Kontrollampa | | Grönt | | |
| 14 | Optisk varningsanordning | | Manöverorgan | Intill manöverorganet för helljus/halvljus. | | | Kan vara en ytterligare funktion hos manöverorganet för helljuset/halvljuset.
  När manöverorganet släpps ska ljusstrålen återgå till sitt tidigare tillstånd. |
| 15 | Dimlyktor – fram | | Manöverorgan | | | | |
| | | | Kontrollampa | | Grönt | | |
| 16 | Dimlyktor – bak | | Manöverorgan | | | | |
| | | | Kontrollampa | | Orangegult | | |
| 17 | Körriktningsvisare | | Manöverorgan | Manöverorganet (-organen) ska placeras på styrhandtaget, väl synligt från förarplatsen, och vara tydligt märkt(a). | | | Manöverorganet ska vara utformat så att (från förarplatsen sett) manövrering av den vänstra delen av manöverorganet eller manöverorganets rörelse åt vänster aktiverar vänster körriktningsvisare, och vice versa för höger körriktningsvisare. |
| | | | Kontrollampa | | Grönt | | De båda pilarna bildar tillsammans en enda symbol. Om manöverorganen eller kontrollamporna för vänster- och högersväng fungerar oberoende av varandra, kan de bägge pilarna anses vara separata symboler och får då placeras i enlighet med det. |
| 18 | Varningsblinkers | | Manöverorgan | | | | |
| | | | Kontrollampa | | Rött | Representeras av (samtidigt) blinkande kontrollampa (-lampor) för körriktningsvisaren (-visarna) eller av den återgivna triangelsymbolen. | |
| | | | Kontrollampa | | Grönt | |
| 19 | Positionsljus | | Manöverorgan | | | Representeras av de återgivna symbolerna för positionsljus, manöverorgan för huvudlykta och parkeringslykta, men om alla lyktor tänds automatiskt när fordonet är i drift behöver ingen symbol för manöverorgan för positionslykta eller huvudlykta visas. | När det rör sig om ett roterande reglage ska vridning av reglaget medurs aktivera först fordonets positionsljus och sedan fordonets huvudbelysning. Detta hindrar inte att ytterligare reglagelägen läggs till, på villkor att dessa visas tydligt. |
| | | | Kontrollampa | | Grönt |
| 20 | Huvudlykta | | Manöverorgan | | Grönt | | |
| | | | Kontrollampa | | | Kontrollampans funktion kan tillhandahållas genom instrumentklusterbelysning. | Ljusreglaget kan, om så önskas, kombineras med tändningskontakten. |
| 21 | Parkeringslykta | | Kontroll | | | | |
| | | | Kontrollampa | | Grönt | Om parkeringslyktefunktionen ingår i tändningen är identifieringen frivillig. | |
| 22 | Bränslemätare | | Visare | | | | |
| | | | Kontrollampa | | Orangegult | | |
| 23 | Motorns kylvätsketemperatur | | Visare | | | | |
| | | | Kontrollampa | | Rött | | |
| 24 | Laddningstillstånd | | Visare | | | | |
| | | | Kontrollampa | | Rött | | |
| 25 | Oljetryck | | Visare | | | | |
| | | | Kontrollampa | | Rött | | |
| 26 | Manöverorgan för reglering av motorns varvtal | | Manöverorgan | På styrhandtaget: höger sida. | | | Manuellt manöverorgan. Rotation av roterande handtag moturs ökar hastigheten. Manöverorganet ska vara självstängande så att motorn går på tomgång medurs sedan handgreppet släppts, om inte ett manöverorgan för reglering av fordonets hastighet är aktiverat. |
| 27 | Främre hjulbroms | | Kontroll | På styrhandtaget: höger sida, främre yta. | | | Handspak.
  Den främre hjulbromsen får fungera tillsammans med den bakre hjulbromsen när det rör sig om ett kombinerat bromssystem. |
| 28 | Fotmanövrerat manöverorgan för den bakre hjulbromsen | | Manöverorgan | På ramen: höger sida. | | | Pedal.
  Den bakre hjulbromsen får fungera tillsammans med den främre hjulbromsen när det rör sig om ett kombinerat bromssystem. |
| 29 | Handmanövrerat manöverorgan för den bakre hjulbromsen | | Manöverorgan | På styrhandtaget: vänster sida, främre yta. | | | Handspak.
  Inte tillåten på fordon med handmanövrerad koppling.
  Den bakre hjulbromsen får fungera tillsammans med den främre hjulbromsen när det rör sig om ett kombinerat bromssystem. |
| 30 | Parkeringsbroms | | Kontroll | | | | Handspak eller pedal. |
| 31 | Koppling | | Kontroll | På styrhandtaget: vänster sida. | | | Handspak
  Pressa samman för att kopplingen ska släppa.
  Får inte omöjliggöra användning av anordningar på fordonets vänstra sida vilka kombinerar manövrering av koppling och växelväljare. |
| 32 | Manöverorgan med fotmanövrerad växelväljare för manuell växellåda | | Manöverorgan | På ramen: vänster sida. | | | Fotspak eller pendelarm.
  När den främre delen av fotspaken eller pendelarmen förflyttas väljs växlarna progressivt enligt följande mönster: en uppåtgående rörelse av den främre delen för uppväxling och en nedåtgående rörelse för nedväxling. Om ett separat, positivt ”neutralt” friläge finns ska det vara placerat på antingen första eller andra plats i ordningen för växelvalet (dvs. 1-N-2-3-4- ... eller N-1-2-3-4- ...).
  Alternativt kan, i fråga om fordon med en cylindervolym som understiger 200 cc, kraftöverföringar med följande olika växlingssystem monteras:






  — | Rotationsmönster (t.ex. N-1-2-3-4-5-N-1.) |

Nr

Anordning

Symbol

Funktion

Placering

Färg

Definition

Manövrering

1

Kompletterande stoppanordning för motorn

(AV)

Image

Manöverorgan

Placerad på styrhandtaget: höger sida.

Som ett alternativ till att tändningskontakten eller en tryckavlastningventil används för att stanna motorn kan fordonet utrustas med en avstängningsanordning för motorns elförsörjning (kompletterande stoppanordning för motorn).

2

Kompletterande stoppanordning för motorn

(KÖR)

Image

3

Tändningslås

Manöverorgan

Den anordning som gör att motorn kan köras och som också kan möjliggöra aktivering av andra elektriska system på ett fordon.

När det rör sig om en roterande kontakt ska rörelseriktningen gå medurs från tändningsläget ”av” till tändningsläget ”på”.

4

Elstart

Image

Manöverorgan

5

Manuell choke

Image

Manöverorgan

Manöverorganet behöver inte vara synligt för föraren.

Kontrollampa

Orangegult

6

Neutral

(val av växel)

Image

Kontrollampa

Grönt

Kontrollampan ska börja lysa när växelväljaren står i neutralläge.

7

Manuell avstängningsventil för bränsletank

(AV)

Image

Manöverorgan

Manöverorganet behöver inte vara synligt för föraren.

Reglaget ska ha separata positiva lägen för ”av”, ”på” och ”reserv” (om reservtank finns).

8

Manuell avstängningsventil för bränsletank

(PÅ)

Image

Reglaget ska stå i läge ”på” när dess riktning är bränslets flödesriktning från tank till motor, i läget ”av” när dess riktning är vinkelrät mot bränslets flödesriktning och i läge ”reserv” (om tillämpligt) när reglaget är riktat mot bränslets flödesriktning.

9

Manuell avstängningsventil för bränsletank

(RES)

Image

I sådana system där bränsletillförseln stängs av när motorn stängs av och som är utrustade med ett manöverorgan, ska symbolerna och manöverorganens placering vara densamma som för den manuella avstängningsventilen för bränsletanken.

10

Hastighetsmätare

Visare

Skärmen ska vara upplyst när positionslyktan (om sådan finns) eller strålkastaren är aktiverad.

11

Akustisk varningsanordning (signalhorn)

Image

Manöverorgan

På styrhandtaget: vänster sida för fordon med växlingsreglage som manövreras oberoende av en handmanövrerad koppling eller för fordon utan växlingsreglage.

Alternativt, på styrhandtaget: höger sida för fordon med växlingsreglage som är placerat på styrhandtaget: vänster sida och som manövreras tillsammans med den handmanövrerade kopplingen.

Tryck för aktivering.

12

Helljus

Image

Manöverorgan

På styrhandtaget: vänster sida för fordon med växlingsreglage som aktiveras oberoende av en handmanövrerad koppling eller för fordon utan växlingsreglage.

Alternativt, på styrhandtaget: höger sida för fordon med växlingsreglage som är placerat på styrhandtaget: vänster sida och som manövreras tillsammans med den handmanövrerade kopplingen.

Kontrollampa

Blått

13

Halvljus

Image

Manöverorgan

På styrhandtaget: vänster sida för fordon med växlingsreglage som manövreras oberoende av en handmanövrerad koppling eller för fordon utan växlingsreglage.

Alternativt, på styrhandtaget: höger sida för fordon med växlingsreglage som är placerat på styrhandtaget: vänster sida och som manövreras tillsammans med den handmanövrerade kopplingen.

Kontrollampa

Grönt

14

Optisk varningsanordning

Manöverorgan

Intill manöverorganet för helljus/halvljus.

Kan vara en ytterligare funktion hos manöverorganet för helljuset/halvljuset.

När manöverorganet släpps ska ljusstrålen återgå till sitt tidigare tillstånd.

15

Dimlyktor – fram

Image

Manöverorgan

Kontrollampa

Grönt

16

Dimlyktor – bak

Image

Manöverorgan

Kontrollampa

Orangegult

17

Körriktningsvisare

Image

Manöverorgan

Manöverorganet (-organen) ska placeras på styrhandtaget, väl synligt från förarplatsen, och vara tydligt märkt(a).

Manöverorganet ska vara utformat så att (från förarplatsen sett) manövrering av den vänstra delen av manöverorganet eller manöverorganets rörelse åt vänster aktiverar vänster körriktningsvisare, och vice versa för höger körriktningsvisare.

Kontrollampa

Grönt

De båda pilarna bildar tillsammans en enda symbol. Om manöverorganen eller kontrollamporna för vänster- och högersväng fungerar oberoende av varandra, kan de bägge pilarna anses vara separata symboler och får då placeras i enlighet med det.

18

Varningsblinkers

Image

Manöverorgan

Kontrollampa

Rött

Representeras av (samtidigt) blinkande kontrollampa (-lampor) för körriktningsvisaren (-visarna) eller av den återgivna triangelsymbolen.

Image

Kontrollampa

Grönt

19

Positionsljus

Image

Manöverorgan

Representeras av de återgivna symbolerna för positionsljus, manöverorgan för huvudlykta och parkeringslykta, men om alla lyktor tänds automatiskt när fordonet är i drift behöver ingen symbol för manöverorgan för positionslykta eller huvudlykta visas.

När det rör sig om ett roterande reglage ska vridning av reglaget medurs aktivera först fordonets positionsljus och sedan fordonets huvudbelysning. Detta hindrar inte att ytterligare reglagelägen läggs till, på villkor att dessa visas tydligt.

Kontrollampa

Grönt

20

Huvudlykta

Image

Manöverorgan

Grönt

Kontrollampa

Kontrollampans funktion kan tillhandahållas genom instrumentklusterbelysning.

Ljusreglaget kan, om så önskas, kombineras med tändningskontakten.

21

Parkeringslykta

Image

Kontroll

Kontrollampa

Grönt

Om parkeringslyktefunktionen ingår i tändningen är identifieringen frivillig.

22

Bränslemätare

Image

Visare

Kontrollampa

Orangegult

23

Motorns kylvätsketemperatur

Image

Visare

Kontrollampa

Rött

24

Laddningstillstånd

Image

Visare

Kontrollampa

Rött

25

Oljetryck

Image

Visare

Kontrollampa

Rött

26

Manöverorgan för reglering av motorns varvtal

Manöverorgan

På styrhandtaget: höger sida.

Manuellt manöverorgan. Rotation av roterande handtag moturs ökar hastigheten. Manöverorganet ska vara självstängande så att motorn går på tomgång medurs sedan handgreppet släppts, om inte ett manöverorgan för reglering av fordonets hastighet är aktiverat.

27

Främre hjulbroms

Kontroll

På styrhandtaget: höger sida, främre yta.

Handspak.

Den främre hjulbromsen får fungera tillsammans med den bakre hjulbromsen när det rör sig om ett kombinerat bromssystem.

28

Fotmanövrerat manöverorgan för den bakre hjulbromsen

Manöverorgan

På ramen: höger sida.

Pedal.

Den bakre hjulbromsen får fungera tillsammans med den främre hjulbromsen när det rör sig om ett kombinerat bromssystem.

29

Handmanövrerat manöverorgan för den bakre hjulbromsen

Manöverorgan

På styrhandtaget: vänster sida, främre yta.

Handspak.

Inte tillåten på fordon med handmanövrerad koppling.

Den bakre hjulbromsen får fungera tillsammans med den främre hjulbromsen när det rör sig om ett kombinerat bromssystem.

30

Parkeringsbroms

Kontroll

Handspak eller pedal.

31

Koppling

Kontroll

På styrhandtaget: vänster sida.

Handspak

Pressa samman för att kopplingen ska släppa.

Får inte omöjliggöra användning av anordningar på fordonets vänstra sida vilka kombinerar manövrering av koppling och växelväljare.

32

Manöverorgan med fotmanövrerad växelväljare för manuell växellåda

Manöverorgan

På ramen: vänster sida.

Fotspak eller pendelarm.

När den främre delen av fotspaken eller pendelarmen förflyttas väljs växlarna progressivt enligt följande mönster: en uppåtgående rörelse av den främre delen för uppväxling och en nedåtgående rörelse för nedväxling. Om ett separat, positivt ”neutralt” friläge finns ska det vara placerat på antingen första eller andra plats i ordningen för växelvalet (dvs. 1-N-2-3-4- ... eller N-1-2-3-4- ...).

Alternativt kan, i fråga om fordon med en cylindervolym som understiger 200 cc, kraftöverföringar med följande olika växlingssystem monteras:

—

Rotationsmönster (t.ex. N-1-2-3-4-5-N-1.)

| — | Omvänt mönster, där man genom att förflytta den främre delen av fotspaken eller pendelarmen progressivt väljer växlarna enligt följande mönster:






  — | En uppåtgående rörelse med den främre delen för nedväxling. |
| --- | --- | --- |

—

Omvänt mönster, där man genom att förflytta den främre delen av fotspaken eller pendelarmen progressivt väljer växlarna enligt följande mönster:

—

En uppåtgående rörelse med den främre delen för nedväxling.

| — | En nedåtgående rörelse för uppväxling. |
| --- | --- |

—

En nedåtgående rörelse för uppväxling.

33

Manöverorgan med handmanövrerad växelväljare för manuell växellåda

Manöverorgan

På styrhandtaget: vänster sida.

Om manöverorganet manövreras genom att man roterar handtaget, ska det vid moturs rotation gradvis läggas i växlar som ger ökad fart framåt och i det omvända fallet reducerad fart framåt. Om ett separat, positivt ”neutralt” friläge finns ska det vara placerat på antingen första eller andra plats i växelvalsordningen (dvs. N-1-2-3-4- ... eller 1-N-2-3-4-...).

34

Funktionsfel i ABS-systemet

Image

Kontrollampa

Orangegult

35

Felfunktionsindikatorlampa

Image

Kontrollampa

Orangegult

Används för att indikera framdrivningsfel som kan påverka utsläppen.

---

(1)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  De särskiljande landsnumren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3.

---

BILAGA 1

Image

---

BILAGA 2

TYPGODKÄNNANDENÄRKENAS UTFORMNING

Modell A

(Se punkt 4.4 i dessa föreskrifter)

Image

Det fordon som försetts med ovanstående typgodkännandemärke har typgodkänts med avseende på förarmanövrerade manöverorgan i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 60 med typgodkännandenummer 002439. Typgodkännandenumret visar att typgodkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 60 i deras ursprungliga lydelse.

Modell B

(Se punkt 4.5 i dessa föreskrifter)

Image

Det fordon som försetts med ovanstående typgodkännandemärke har typgodkänts i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 60 och nr 10 (1).

Siffrorna i typgodkännandenumret visar att föreskrifter nr 60 inte hade ändrats och att föreskrifter nr 10 redan omfattade ändringsserie 03 vid den tidpunkt då respektive typgodkännanden beviljades.

---

(1)  Det senare numret är endast ett exempel.

---

Rättelser

| 15.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 297/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 297/41

---

Rättelse till rådets genomförandebeslut 2014/24/Gusp av den 20 januari 2014 om genomförande av beslut 2012/642/Gusp om restriktiva åtgärder mot Vitryssland

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 16 av den 21 januari 2014
  )

På sidan 33, i bilagan, ska det

i stället för:

”I bilagan till beslut 2012/642/Gusp ska uppgift nr 210 ersättas med följande:”

vara:

”I bilagan till beslut 2012/642/Gusp ska uppgift nr 199 ersättas med följande:”

På sidan 33, i bilagan, ska det i första kolumnen i tabellen

i stället för:

”210”

vara:

”199”

---

| 15.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 297/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 297/41

---

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 699/2014 av den 24 juni 2014 om utformning av en gemensam logotyp för att identifiera de personer som erbjuder distansförsäljning av läkemedel till allmänheten och om de tekniska, elektroniska och kryptografiska kraven för att kontrollera den gemensamma logotypens äkthet

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 184 av den 25 juni 2014
  )

På sidan 6, artikel 3 andra stycket ska det

i stället för:

”Informationsöverföringen mellan de webbplatser som har behörighet eller tillstånd att lämna ut läkemedel på distans till allmänheten via informationssamhällets tjänster och de webbplatser där de nationella förteckningarna finns ska på lämpligt sätt ha gjorts säker.”

vara:

”Informationsöverföringen mellan de webbplatser som tillhör personer som har behörighet eller tillstånd att lämna ut läkemedel på distans till allmänheten via informationssamhällets tjänster och de webbplatser där de nationella förteckningarna finns ska på lämpligt sätt ha gjorts säker.”

---