# Europos Sąjungos L 298/2014

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 298 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. spalio 16d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 298

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. spalio 16d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2014 m. spalio 13 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1081/2014, kuriuo uždraudžiama su Belgijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti europines paprastąsias jūrines lydekas VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonų vandenyse | 1 |
| | * | 2014 m. spalio 13 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1082/2014, kuriuo uždraudžiama su Ispanijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti juodąsias kalavijas VIII, IX ir X zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse | 3 |
| | * | 2014 m. spalio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1083/2014 dėl leidimo naudoti preparatą Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kaip paršavedėms skirtą pašarų priedą (
  1
  ) | 5 |
| | * | 2014 m. spalio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1084/2014, kuriuo dėl difosfatų (E 450) naudojimo kaip tešlos kildymo medžiagos ir rūgštingumą reguliuojančios medžiagos paruoštose mielinėse tešlose iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedas (
  1
  ) | 8 |
| | | 2014 m. spalio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1085/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 10 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2014 m. spalio 15 d. Komisijos įgyvendinimo direktyva 2014/96/ES dėl vaisinių augalų dauginamosios medžiagos ir sodininkystės vaisinių augalų, kuriems taikoma Tarybos direktyva 2008/90/EB, ženklinimo, plombavimo ir pakavimo reikalavimų | 12 |
| | * | 2014 m. spalio 15 d. Komisijos įgyvendinimo direktyva 2014/97/ES, kuria įgyvendinamos Tarybos direktyvos 2008/90/EB nuostatos dėl tiekėjų ir veislių registracijos ir bendrojo veislių sąrašo | 16 |
| | * | 2014 m. spalio 15 d. Komisijos įgyvendinimo direktyva 2014/98/ES, kuria įgyvendinamos Tarybos direktyvos 2008/90/EB nuostatos dėl jos I priede nurodytoms vaisinių augalų gentims ir rūšims taikomų specialių reikalavimų, tiekėjams keliamų specialių reikalavimų ir oficialių patikrinimų išsamių taisyklių | 22 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2014 m. spalio 13 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1081/2014, kuriuo uždraudžiama su Belgijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti europines paprastąsias jūrines lydekas VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonų vandenyse

1

*

2014 m. spalio 13 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1082/2014, kuriuo uždraudžiama su Ispanijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti juodąsias kalavijas VIII, IX ir X zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse

3

*

2014 m. spalio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1083/2014 dėl leidimo naudoti preparatą Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kaip paršavedėms skirtą pašarų priedą (
  1
  )

Enterococcus faecium

1

5

*

2014 m. spalio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1084/2014, kuriuo dėl difosfatų (E 450) naudojimo kaip tešlos kildymo medžiagos ir rūgštingumą reguliuojančios medžiagos paruoštose mielinėse tešlose iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedas (
  1
  )

1

8

2014 m. spalio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1085/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

10

DIREKTYVOS

*

2014 m. spalio 15 d. Komisijos įgyvendinimo direktyva 2014/96/ES dėl vaisinių augalų dauginamosios medžiagos ir sodininkystės vaisinių augalų, kuriems taikoma Tarybos direktyva 2008/90/EB, ženklinimo, plombavimo ir pakavimo reikalavimų

12

*

2014 m. spalio 15 d. Komisijos įgyvendinimo direktyva 2014/97/ES, kuria įgyvendinamos Tarybos direktyvos 2008/90/EB nuostatos dėl tiekėjų ir veislių registracijos ir bendrojo veislių sąrašo

16

*

2014 m. spalio 15 d. Komisijos įgyvendinimo direktyva 2014/98/ES, kuria įgyvendinamos Tarybos direktyvos 2008/90/EB nuostatos dėl jos I priede nurodytoms vaisinių augalų gentims ir rūšims taikomų specialių reikalavimų, tiekėjams keliamų specialių reikalavimų ir oficialių patikrinimų išsamių taisyklių

22

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2014 m. gegužės 28 d. Komisijos sprendimo 2014/314/ES, kuriuo nustatomi kriterijai, taikomi suteikiant ES ekologinį ženklą vandeniniams šildytuvams, klaidų ištaisymas ( OL L 164, 2014 6 3 ) | 62 |

Klaidų ištaisymas

*

2014 m. gegužės 28 d. Komisijos sprendimo 2014/314/ES, kuriuo nustatomi kriterijai, taikomi suteikiant ES ekologinį ženklą vandeniniams šildytuvams, klaidų ištaisymas ( OL L 164, 2014 6 3 )

( OL L 164, 2014 6 3 )

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 16.10.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1081/2014

2014 m. spalio 13 d.

kuriuo uždraudžiama su Belgijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti europines paprastąsias jūrines lydekas VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonų vandenyse

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (ES) Nr. 43/2014 (2) nustatomos kvotos 2014 m.; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (ES) Nr. 43/2014 (2) nustatomos kvotos 2014 m.;

| (2) | remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2014 metams skirtą kvotą; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2014 metams skirtą kvotą;

| (3) | todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą, |
| --- | --- |

(3)

todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2014 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimai

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Visų pirma, draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 13 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Lowri EVANS

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinė direktorė

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  2014 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 43/2014, kuriuo 2014 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams (OL L 24, 2014 1 28, p. 1.).

2

---

PRIEDAS

| Nr. | 48/TQ43 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Belgija |
| Ištekliai | HKE/8ABDE. |
| Rūšis | Europinė paprastoji jūrinė lydeka (Merluccius merluccius) |
| Zona | VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe |
| Draudimo data | 2014 9 13 |

Nr.

48/TQ43

Valstybė narė

Belgija

Ištekliai

HKE/8ABDE.

Rūšis

Europinė paprastoji jūrinė lydeka (Merluccius merluccius)

Zona

VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe

Draudimo data

2014 9 13

---

| 16.10.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1082/2014

2014 m. spalio 13 d.

kuriuo uždraudžiama su Ispanijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti juodąsias kalavijas VIII, IX ir X zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1262/2012 (2) nustatomos kvotos 2014 m.; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1262/2012 (2) nustatomos kvotos 2014 m.;

| (2) | remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2014 metams skirtą kvotą; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2014 metams skirtą kvotą;

| (3) | todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą, |
| --- | --- |

(3)

todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2014 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimai

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Visų pirma, draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 13 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Lowri EVANS

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinė direktorė

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1262/2012, kuriuo nustatomos ES laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2013 m. ir 2014 m. (OL L 356, 2012 12 22, p. 22).

2

---

PRIEDAS

| Nr. | 54/DSS |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Ištekliai | BSF/8910 |
| Rūšis | Juodoji kalavija (Aphanopus carbo) |
| Zona | VIII, IX ir X zonų ES ir tarptautiniai vandenys |
| Draudimo data | 2014 9 16 |

Nr.

54/DSS

Valstybė narė

Ispanija

Ištekliai

BSF/8910

Rūšis

Juodoji kalavija (Aphanopus carbo)

Zona

VIII, IX ir X zonų ES ir tarptautiniai vandenys

Draudimo data

2014 9 16

---

| 16.10.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/5

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1083/2014

2014 m. spalio 15 d.

dėl leidimo naudoti preparatą Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kaip paršavedėms skirtą pašarų priedą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka;

| (2) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas išduoti leidimą naudoti preparatą Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital). Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas išduoti leidimą naudoti preparatą Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital). Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

| (3) | šis prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti preparatą Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kaip paršavedėms skirtą pašarų priedą, naudotiną per visą reprodukcinį ciklą ir priskirtiną prie priedų kategorijos „zootechniniai priedai“; |
| --- | --- |

(3)

šis prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti preparatą Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kaip paršavedėms skirtą pašarų priedą, naudotiną per visą reprodukcinį ciklą ir priskirtiną prie priedų kategorijos „zootechniniai priedai“;

| (4) | laikinasis leidimas naudoti preparatą Enterococcus faecium DSM 7134 paršelių ir penimųjų kiaulių pašaruose buvo suteiktas Komisijos reglamentu (EB) Nr. 666/2003 (2), laikinasis leidimas naudoti preparatą paršavedžių pašaruose – Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2154/2003 (3), laikinasis leidimas naudoti preparatą mėsinių viščiukų lesaluose – Komisijos reglamentu (EB) Nr. 521/2005 (4), leidimas dešimt metų naudoti preparatą atjunkytų paršelių ir penimųjų kiaulių pašaruose – Komisijos reglamentu (EB) Nr. 538/2007 (5) ir dešimt metų paršavedžių pašaruose nuo 90-tos nėštumo dienos iki laktacijos pabaigos – Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1521/2007 (6); |
| --- | --- |

(4)

laikinasis leidimas naudoti preparatą Enterococcus faecium DSM 7134 paršelių ir penimųjų kiaulių pašaruose buvo suteiktas Komisijos reglamentu (EB) Nr. 666/2003 (2), laikinasis leidimas naudoti preparatą paršavedžių pašaruose – Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2154/2003 (3), laikinasis leidimas naudoti preparatą mėsinių viščiukų lesaluose – Komisijos reglamentu (EB) Nr. 521/2005 (4), leidimas dešimt metų naudoti preparatą atjunkytų paršelių ir penimųjų kiaulių pašaruose – Komisijos reglamentu (EB) Nr. 538/2007 (5) ir dešimt metų paršavedžių pašaruose nuo 90-tos nėštumo dienos iki laktacijos pabaigos – Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1521/2007 (6);

| (5) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2014 m. vasario 18 d. nuomonėje (7) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis preparatas Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai. Ji taip pat padarė išvadą, kad priedas gali padidinti vados priaugtą svorį arba palaikyti paršavedžių būklę. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, patvirtinama pašarų priedo pašaruose analizės metodų taikymo ataskaita, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija; |
| --- | --- |

(5)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2014 m. vasario 18 d. nuomonėje (7) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis preparatas Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai. Ji taip pat padarė išvadą, kad priedas gali padidinti vados priaugtą svorį arba palaikyti paršavedžių būklę. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, patvirtinama pašarų priedo pašaruose analizės metodų taikymo ataskaita, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

| (6) | atlikus preparato Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) vertinimą nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimo išdavimo sąlygos įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtą preparatą; |
| --- | --- |

(6)

atlikus preparato Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) vertinimą nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimo išdavimo sąlygos įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtą preparatą;

| (7) | dėl šiuo įgyvendinimo reglamentu suteikiamo leidimo Reglamentas (EB) Nr. 1521/2007 turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(7)

dėl šiuo įgyvendinimo reglamentu suteikiamo leidimo Reglamentas (EB) Nr. 1521/2007 turėtų būti panaikintas;

| (8) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Priede nurodytą preparatą, priklausantį kategorijai „zootechniniai priedai“ ir funkcinei grupei „žarnyno floros stabilizatoriai“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedą šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1521/2007 panaikinamas.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  2003 m. balandžio 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 666/2003, suteikiantis laikinąjį leidimą pašaruose naudoti tam tikrus mikroorganizmus (OL L 96, 2003 4 12, p. 11).

2

(3)  2003 m. gruodžio 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2154/2003 dėl laikino leidimo išdavimo tam tikriems mikroorganizmams (Enterococcus faecium ir Lactobacillus acidophilus) pašaruose (OL L 324, 2003 12 11, p. 11).

3

Enterococcus faecium

Lactobacillus acidophilus

(4)  2005 m. balandžio 1 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 521/2005 dėl nuolatinio leidimo naudoti priedą ir dėl laikino leidimo naudoti tam tikrus pašaruose jau leidžiamus priedus (OL L 84, 2005 4 2, p. 3).

4

(5)  2007 m. gegužės 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 538/2007 dėl leidimo naudoti Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kaip pašarų priedą pagal naują paskirtį (OL L 128, 2007 5 16, p. 16).

5

Enterococcus faecium

(6)  2007 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1521/2007 dėl leidimo naudoti Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kaip pašarų priedą pagal naują paskirtį (OL L 335, 2007 12 20, p. 24).

6

Enterococcus faecium

(7)  EFSA Journal 2014; 12(2):3565.

7

Journal

---

PRIEDAS

| Priedo identifikavimo numeris | Leidimo turėtojo pavadinimas | Priedas | Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas | Gyvūno rūšis arba kategorija | Didžiausias amžius | Mažiausias kiekis | Didžiausias kiekis | Kitos nuostatos | Leidimo galiojimo terminas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KSV/kg visaverčio 12 % drėgnio pašaro |
| Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: žarnyno floros stabilizatoriai |
| 4b1841 | „Lactosan GmbH & Co KG“ | Enterococcus faecium DSM 7134 | Priedo sudėtis:

  Preparatas Enterococcus faecium DSM 7134, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip: | miltelių pavidalo: 1 × 1010 KSV/g priedo |

Priedo identifikavimo numeris

Leidimo turėtojo pavadinimas

Priedas

Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

Gyvūno rūšis arba kategorija

Didžiausias amžius

Mažiausias kiekis

Didžiausias kiekis

Kitos nuostatos

Leidimo galiojimo terminas

KSV/kg visaverčio 12 % drėgnio pašaro

Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: žarnyno floros stabilizatoriai

4b1841

„Lactosan GmbH & Co KG“

Enterococcus faecium DSM 7134

Priedo sudėtis:

Preparatas Enterococcus faecium DSM 7134, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip:

miltelių pavidalo: 1 × 1010 KSV/g priedo

| | granulių (mikrokapsulių): 1 × 1010 KSV/g priedo |
| --- | --- |

granulių (mikrokapsulių): 1 × 1010 KSV/g priedo

Veikliosios medžiagos apibūdinimas:

Gyvybingos Enterococcus faecium DSM 7134 ląstelės

Analizės metodas
   (1)

Skaičiavimas: paskleidimo ant plokštelės metodas naudojant tulžies eskulino azido agarą (EN 15788).

Identifikacija: impulsinė lauko gelių elektroforezė (PFGE).

Paršavedės

—

5 × 108

—

| 1. | Priedo ir premikso naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą granuliuojant. |
| --- | --- |

1.

Priedo ir premikso naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą granuliuojant.

| 2. | Sauga: tvarkant produktą rekomenduojama naudoti kvėpavimo takų apsaugos priemones ir mūvėti pirštines. |
| --- | --- |

2.

Sauga: tvarkant produktą rekomenduojama naudoti kvėpavimo takų apsaugos priemones ir mūvėti pirštines.

2024 m. lapkričio 5 d.

---

(1)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti Europos Sąjungos pašarų priedų etaloninės laboratorijos svetainėje: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 16.10.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/8

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1084/2014

2014 m. spalio 15 d.

kuriuo dėl difosfatų (E 450) naudojimo kaip tešlos kildymo medžiagos ir rūgštingumą reguliuojančios medžiagos paruoštose mielinėse tešlose iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (1), ypač į jo 10 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priede nustatytas Sąjungos maisto priedų, leidžiamų naudoti maisto produktuose, sąrašas ir jų naudojimo sąlygos; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priede nustatytas Sąjungos maisto priedų, leidžiamų naudoti maisto produktuose, sąrašas ir jų naudojimo sąlygos;

| (2) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1331/2008 (2) 3 straipsnio 1 dalyje nurodytą bendrą procedūrą Sąjungos maisto priedų sąrašas gali būti atnaujintas Komisijos iniciatyva arba gavus prašymą; |
| --- | --- |

(2)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1331/2008 (2) 3 straipsnio 1 dalyje nurodytą bendrą procedūrą Sąjungos maisto priedų sąrašas gali būti atnaujintas Komisijos iniciatyva arba gavus prašymą;

| (3) | 2013 m. liepos 7 d. pateikta ir valstybėms narėms perduota paraiška dėl leidimo naudoti difosfatus (E 450) kaip tešlos kildymo medžiagą ir rūgštingumą reguliuojančią medžiagą paruoštose mielinėse tešlose; |
| --- | --- |

(3)

2013 m. liepos 7 d. pateikta ir valstybėms narėms perduota paraiška dėl leidimo naudoti difosfatus (E 450) kaip tešlos kildymo medžiagą ir rūgštingumą reguliuojančią medžiagą paruoštose mielinėse tešlose;

| (4) | šviežiai tešlai, kuri naudojama kaip picų, apkepų (kišų), pyragaičių ir panašių gaminių pagrindas, pagaminti reikalingas kildinimo medžiagų – natrio bikarbonato (E 500), difosfatų (E 450) ir mielių – derinys. Tokia tešla neturėtų kilti žemoje temperatūroje, bet kilimą turėtų paskatinti vartotojas galutiniame gaminio ruošimo etape. Kilimą daugiausia sukelia natrio bikarbonatas, o mažai kildinančios mielės pirmiausia reikalingos tipiniam aromatiniam skoniui suformuoti. Difosfatai reikalingi kaip rūgštingumą reguliuojanti medžiaga siekiant kontroliuoti anglies dioksido formavimąsi iš natrio bikarbonato; |
| --- | --- |

(4)

šviežiai tešlai, kuri naudojama kaip picų, apkepų (kišų), pyragaičių ir panašių gaminių pagrindas, pagaminti reikalingas kildinimo medžiagų – natrio bikarbonato (E 500), difosfatų (E 450) ir mielių – derinys. Tokia tešla neturėtų kilti žemoje temperatūroje, bet kilimą turėtų paskatinti vartotojas galutiniame gaminio ruošimo etape. Kilimą daugiausia sukelia natrio bikarbonatas, o mažai kildinančios mielės pirmiausia reikalingos tipiniam aromatiniam skoniui suformuoti. Difosfatai reikalingi kaip rūgštingumą reguliuojanti medžiaga siekiant kontroliuoti anglies dioksido formavimąsi iš natrio bikarbonato;

| (5) | toks kildinimo medžiagų derinys iš natrio bikarbonato, difosfatų ir mielių gali būti naudojamas kaip alternatyva miltams su kepimo milteliais, kuriuose leidžiama naudoti daugiau fosfatų. Taigi, dėl leidimo naudoti difosfatus paruoštose mielinėse tešlose suvartojamas fosfatų kiekis nepadidės. Todėl tikslinga leisti naudoti difosfatus kaip tešlos kildymo medžiagą ir rūgštingumą reguliuojančią medžiagą mielinėse tešlose, kurios naudojamos kaip picų, apkepų (kišų), pyragaičių ir panašių gaminių pagrindas; |
| --- | --- |

(5)

toks kildinimo medžiagų derinys iš natrio bikarbonato, difosfatų ir mielių gali būti naudojamas kaip alternatyva miltams su kepimo milteliais, kuriuose leidžiama naudoti daugiau fosfatų. Taigi, dėl leidimo naudoti difosfatus paruoštose mielinėse tešlose suvartojamas fosfatų kiekis nepadidės. Todėl tikslinga leisti naudoti difosfatus kaip tešlos kildymo medžiagą ir rūgštingumą reguliuojančią medžiagą mielinėse tešlose, kurios naudojamos kaip picų, apkepų (kišų), pyragaičių ir panašių gaminių pagrindas;

| (6) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 3 straipsnio 2 dalį Komisija, siekdama atnaujinti Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priede nustatytą Sąjungos maisto priedų sąrašą, turi prašyti Europos maisto saugos tarnybos pateikti nuomonę, išskyrus tuos atvejus, kai atnaujinus minėtą sąrašą nebūtų poveikio žmonių sveikatai. Kadangi leidimas naudoti difosfatus kaip rūgštingumą reguliuojančią medžiagą mielinėse tešlose, kurios naudojamos kaip picų, apkepų (kišų), pyragaičių ir panašių gaminių pagrindas, nėra laikomas keliančiu pavojų saugai, nebūtina prašyti Europos maisto saugos tarnybos pateikti nuomonę; |
| --- | --- |

(6)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 3 straipsnio 2 dalį Komisija, siekdama atnaujinti Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priede nustatytą Sąjungos maisto priedų sąrašą, turi prašyti Europos maisto saugos tarnybos pateikti nuomonę, išskyrus tuos atvejus, kai atnaujinus minėtą sąrašą nebūtų poveikio žmonių sveikatai. Kadangi leidimas naudoti difosfatus kaip rūgštingumą reguliuojančią medžiagą mielinėse tešlose, kurios naudojamos kaip picų, apkepų (kišų), pyragaičių ir panašių gaminių pagrindas, nėra laikomas keliančiu pavojų saugai, nebūtina prašyti Europos maisto saugos tarnybos pateikti nuomonę;

| (7) | todėl Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(7)

todėl Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (8) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 354, 2008 12 31, p. 16.

1

(2)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1331/2008, nustatantis maisto priedų, fermentų ir kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą (OL L 354, 2008 12 31, p. 1).

2

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalies kategorijoje 07.1 „Duona ir bandelės“ po maisto priedams E 338–452 skirto įrašo įterpiamas šis įrašas:

| | „E 450 | Difosfatai | 12 000 | (4) | Tik šaldyta fasuota mielinė tešla, naudojama kaip picų, apkepų (kišų), pyragaičių ir panašių gaminių pagrindas“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„E 450

Difosfatai

12 000

(4)

Tik šaldyta fasuota mielinė tešla, naudojama kaip picų, apkepų (kišų), pyragaičių ir panašių gaminių pagrindas“

---

| 16.10.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/10

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1085/2014

2014 m. spalio 15 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| MA | 122,4 |
| MK | 60,9 |
| ZZ | 82,4 |
| 0707 00 05 | TR | 158,2 |
| ZZ | 158,2 |
| 0709 93 10 | TR | 142,8 |
| ZZ | 142,8 |
| 0805 50 10 | AR | 95,1 |
| BR | 84,6 |
| CL | 109,5 |
| TR | 111,7 |
| UY | 97,0 |
| ZA | 101,1 |
| ZZ | 99,8 |
| 0806 10 10 | BR | 191,0 |
| MK | 34,4 |
| TR | 143,7 |
| ZZ | 123,0 |
| 0808 10 80 | BA | 49,5 |
| BR | 53,2 |
| CL | 89,4 |
| NZ | 134,3 |
| US | 192,1 |
| ZA | 119,7 |
| ZZ | 106,4 |
| 0808 30 90 | CN | 75,7 |
| TR | 116,3 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 90,7 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

64,0

MA

122,4

MK

60,9

ZZ

82,4

0707 00 05

TR

158,2

ZZ

158,2

0709 93 10

TR

142,8

ZZ

142,8

0805 50 10

AR

95,1

BR

84,6

CL

109,5

TR

111,7

UY

97,0

ZA

101,1

ZZ

99,8

0806 10 10

BR

191,0

MK

34,4

TR

143,7

ZZ

123,0

0808 10 80

BA

49,5

BR

53,2

CL

89,4

NZ

134,3

US

192,1

ZA

119,7

ZZ

106,4

0808 30 90

CN

75,7

TR

116,3

ZA

80,2

ZZ

90,7

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

DIREKTYVOS

| 16.10.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/12

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO DIREKTYVA 2014/96/ES

2014 m. spalio 15 d.

dėl vaisinių augalų dauginamosios medžiagos ir sodininkystės vaisinių augalų, kuriems taikoma Tarybos direktyva 2008/90/EB, ženklinimo, plombavimo ir pakavimo reikalavimų

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos direktyvą 2008/90/EB dėl prekybos vaisinių augalų dauginamąja medžiaga ir sodininkystei skirtais vaisiniais augalais (1), ypač į jos 9 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad vaisinių augalų dauginamąja medžiaga ir sodininkystės vaisiniais augalais būtų prekiaujama pagal Direktyvą 2008/90/EB, tikslinga nustatyti jų ženklinimo, plombavimo ir pakavimo reikalavimus; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad vaisinių augalų dauginamąja medžiaga ir sodininkystės vaisiniais augalais būtų prekiaujama pagal Direktyvą 2008/90/EB, tikslinga nustatyti jų ženklinimo, plombavimo ir pakavimo reikalavimus;

| (2) | būtina numatyti vaisinių augalų dauginamosios medžiagos, kuri buvo oficialiai sertifikuota kaip superelitinė, elitinė arba sertifikuota medžiaga, ir vaisinių augalų, kurie buvo oficialiai sertifikuoti kaip sertifikuota medžiaga, plombavimo ir pakavimo reikalavimus; |
| --- | --- |

(2)

būtina numatyti vaisinių augalų dauginamosios medžiagos, kuri buvo oficialiai sertifikuota kaip superelitinė, elitinė arba sertifikuota medžiaga, ir vaisinių augalų, kurie buvo oficialiai sertifikuoti kaip sertifikuota medžiaga, plombavimo ir pakavimo reikalavimus;

| (3) | superelitine, elitine arba sertifikuota medžiaga turėtų būti prekiaujama su etikete, atitinkančia tam tikrus reikalavimus. Tą etiketę turi parengti ir pritvirtinti atsakinga oficiali įstaiga. Valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė nustatyti, kad atsakinga oficiali įstaiga gali leisti jos prižiūrimam tiekėjui parengti ir pritvirtinti etiketę. Bet kuriuo atveju etiketės formą turėtų nustatyti atsakinga oficiali įstaiga, vadovaudamasi šioje direktyvoje nustatytais reikalavimais; |
| --- | --- |

(3)

superelitine, elitine arba sertifikuota medžiaga turėtų būti prekiaujama su etikete, atitinkančia tam tikrus reikalavimus. Tą etiketę turi parengti ir pritvirtinti atsakinga oficiali įstaiga. Valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė nustatyti, kad atsakinga oficiali įstaiga gali leisti jos prižiūrimam tiekėjui parengti ir pritvirtinti etiketę. Bet kuriuo atveju etiketės formą turėtų nustatyti atsakinga oficiali įstaiga, vadovaudamasi šioje direktyvoje nustatytais reikalavimais;

| (4) | tam, kad būtų galima kartu prekiauti įvairių veislių ar rūšių superelitinės, elitinės arba sertifikuotos medžiagos partijomis, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama numatyti etiketę papildantį dokumentą, kad būtų lengviau informuoti vartotojus, atsekti partijas ir atlikti kontrolę visais prekybos etapais. Šis dokumentas turėtų būti parengtas atsakingos oficiali įstaigos arba jos prižiūrimo atitinkamo tiekėjo; |
| --- | --- |

(4)

tam, kad būtų galima kartu prekiauti įvairių veislių ar rūšių superelitinės, elitinės arba sertifikuotos medžiagos partijomis, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama numatyti etiketę papildantį dokumentą, kad būtų lengviau informuoti vartotojus, atsekti partijas ir atlikti kontrolę visais prekybos etapais. Šis dokumentas turėtų būti parengtas atsakingos oficiali įstaigos arba jos prižiūrimo atitinkamo tiekėjo;

| (5) | prekiaujant CAC (Conformitas Agraria Communitatis) medžiaga turėtų būti reikalaujama tiekėjo parengto dokumento; |
| --- | --- |

(5)

prekiaujant CAC (Conformitas Agraria Communitatis) medžiaga turėtų būti reikalaujama tiekėjo parengto dokumento;

| (6) | šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka nuolatinio Vaisinių augalų genčių ir rūšių dauginamosios medžiagos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka nuolatinio Vaisinių augalų genčių ir rūšių dauginamosios medžiagos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Ženklinimo, plombavimo ir pakavimo reikalavimai

Valstybės narės užtikrina, kad vaisinių augalų dauginamąja medžiaga (toliau – dauginamoji medžiaga), kuri buvo oficialiai sertifikuota kaip superelitinė medžiaga, elitinė medžiaga arba sertifikuota medžiaga, ir sodininkystės vaisiniais augalais (toliau – vaisiniai augalai), kurie buvo oficialiai sertifikuoti kaip sertifikuota medžiaga, būtų prekiaujama tik jei jie atitinka 2 ir 4 straipsniuose nustatytus ženklinimo, plombavimo ir pakavimo reikalavimus. Jei reikia, etiketei papildyti gali būti naudojamas 3 straipsnyje numatytas dokumentas.

Valstybės narės užtikrina, kad dauginamąja medžiaga ir vaisiniais augalais, kurie laikomi CAC (Conformitas Agraria Communitatis) medžiaga, būtų prekiaujama tik jei jie atitinka 5 straipsnyje nustatytus tiekėjo dokumento reikalavimus.

2 straipsnis

Superelitinės, elitinės arba sertifikuotos medžiagos etiketė

1.   Valstybės narės užtikrina, kad atsakinga oficiali įstaiga parengtų 2–5 dalių reikalavimus atitinkančios superelitinės, elitinės arba sertifikuotos medžiagos etiketę ir ją pritvirtintų prie augalų arba jų dalių, kuriais turi būti prekiaujama kaip dauginamąja medžiaga arba vaisiniais augalais. Valstybės narės gali nustatyti, kad atsakinga oficiali įstaiga gali leisti etiketę parengti ir pritvirtinti jos prižiūrimam tiekėjui. Etiketės formą nustato atsakinga oficiali įstaiga, vadovaudamasi 2, 3 ir 4 dalimis.

Jeigu dauginamoji medžiaga arba vaisiniai augalai yra tos pačios pakuotės, ryšulio ar konteinerio dalis ir jeigu etiketė pritvirtinta vadovaujantis 5 dalies antra pastraipa, tokia tą pačią partiją sudarančia medžiaga ar augalais galima prekiauti su viena etikete.

Valstybės narės gali nustatyti, kad ne jaunesni kaip vienerių metų amžiaus vaisiniai augalai būtų ženklinami atskirai. Tokiu atveju augalus galima ženklinti lauke prieš juos iškasant, kasant arba iškasus. Jeigu augalai ženklinami vėliau, tos pačios partijos augalai turi būti kasami kartu ir laikomi atskirai nuo kitų partijų paženklintuose konteineriuose, kol šie augalai bus paženklinti.

2.   Etiketėje turi būti pateikiama tokia informacija:

| a) | nuoroda „ES taisyklės ir standartai“; |
| --- | --- |

a)

nuoroda „ES taisyklės ir standartai“;

| b) | paženklinusi valstybė narė arba atitinkamas kodas; |
| --- | --- |

b)

paženklinusi valstybė narė arba atitinkamas kodas;

| c) | atsakinga oficiali įstaiga arba atitinkamas kodas; |
| --- | --- |

c)

atsakinga oficiali įstaiga arba atitinkamas kodas;

| d) | tiekėjo pavadinimas arba jo registracinis numeris ar kodas, kurį suteikė atsakinga oficiali įstaiga; |
| --- | --- |

d)

tiekėjo pavadinimas arba jo registracinis numeris ar kodas, kurį suteikė atsakinga oficiali įstaiga;

| e) | pakuotės arba ryšulio numeris, atskiras serijos numeris, savaitės numeris arba siuntos numeris; |
| --- | --- |

e)

pakuotės arba ryšulio numeris, atskiras serijos numeris, savaitės numeris arba siuntos numeris;

| f) | botaninis pavadinimas; |
| --- | --- |

f)

botaninis pavadinimas;

| g) | kategorija, o jei tai elitinė medžiaga – ir kartos skaičius; |
| --- | --- |

g)

kategorija, o jei tai elitinė medžiaga – ir kartos skaičius;

| h) | veislės pavadinimas ir, jei reikia, klonas. Jeigu tai veislei nepriklauso poskiepiai, nurodomas atitinkamas rūšies pavadinimas arba tarprūšinis hibridas. Jei tai skiepyti augalai, tokia informacija pateikiama apie poskiepius ir į viršūnę skiepytus augalus. Jeigu tai veislės, kurių oficialios registracijos arba augalo veislės teisinės apsaugos paraiškos nagrinėjamos, nurodoma tokia informacija: „siūlomas pavadinimas“ ir „paraiška nagrinėjama“; |
| --- | --- |

h)

veislės pavadinimas ir, jei reikia, klonas. Jeigu tai veislei nepriklauso poskiepiai, nurodomas atitinkamas rūšies pavadinimas arba tarprūšinis hibridas. Jei tai skiepyti augalai, tokia informacija pateikiama apie poskiepius ir į viršūnę skiepytus augalus. Jeigu tai veislės, kurių oficialios registracijos arba augalo veislės teisinės apsaugos paraiškos nagrinėjamos, nurodoma tokia informacija: „siūlomas pavadinimas“ ir „paraiška nagrinėjama“;

| i) | jei reikia, nuoroda „oficialiai pripažintą aprašą turinti veislė“; |
| --- | --- |

i)

jei reikia, nuoroda „oficialiai pripažintą aprašą turinti veislė“;

| j) | kiekis; |
| --- | --- |

j)

kiekis;

| k) | auginimo šalis ir atitinkamas kodas (jei tai kita nei ženklinimo valstybė narė); |
| --- | --- |

k)

auginimo šalis ir atitinkamas kodas (jei tai kita nei ženklinimo valstybė narė);

| l) | išdavimo metai; |
| --- | --- |

l)

išdavimo metai;

| m) | jeigu pirminė etiketė buvo pakeista kita – pirminės etiketės išdavimo metai. |
| --- | --- |

m)

jeigu pirminė etiketė buvo pakeista kita – pirminės etiketės išdavimo metai.

3.   Etiketė turi būti atspausdinta viena iš oficialiųjų Sąjungos kalbų, ji turi būti nenutrinama, lengvai matoma ir įskaitoma.

4.   Jeigu tam tikros kategorijos augalai arba augalų dalys žymimi spalvotomis etiketėmis, etiketė yra tokios spalvos:

| a) | superelitinės medžiagos etiketė – baltos spalvos su įstriža violetine juosta; |
| --- | --- |

a)

superelitinės medžiagos etiketė – baltos spalvos su įstriža violetine juosta;

| b) | elitinės medžiagos etiketė – baltos spalvos; |
| --- | --- |

b)

elitinės medžiagos etiketė – baltos spalvos;

| c) | sertifikuotos medžiagos etiketė – mėlynos spalvos. |
| --- | --- |

c)

sertifikuotos medžiagos etiketė – mėlynos spalvos.

5.   Etiketė tvirtinama prie augalų arba augalų dalių, kuriais turi būti prekiaujama kaip dauginamąja medžiaga arba vaisiniais augalais. Jeigu tokiais augalais arba augalų dalimis turi būti prekiaujama pakuotėje, ryšulyje arba konteineryje, etiketė tvirtinama prie tos pakuotės, ryšulio ar konteinerio.

Jeigu, vadovaujantis 1 dalies antra pastraipa, dauginamąja medžiaga arba vaisiniais augalai prekiaujama su viena etikete, ta etiketė tvirtinama prie tos pakuotės, ryšulio ar konteinerio, kurį sudaro ta dauginamoji medžiaga arba tie vaisiniai augalai.

3 straipsnis

Prie superelitinės, elitinės arba sertifikuotos medžiagos pridedamas dokumentas

1.   Valstybės narės gali nustatyti, kad 2 straipsnyje nurodyta įvairių veislių ar rūšių superelitinės, elitinės arba sertifikuotos medžiagos partijų, kuriomis turi būti prekiaujama kartu, etiketė gali būti papildoma dokumentu, kurį parengia atsakinga oficiali įstaiga arba jos prižiūrimas atitinkamas tiekėjas.

2.   Pridedamas dokumentas turi atitikti šiuos reikalavimus:

| a) | jame turi būti pateikiama informacija, nurodyta 2 straipsnio 2 dalyje ir atitinkamoje etiketėje; |
| --- | --- |

a)

jame turi būti pateikiama informacija, nurodyta 2 straipsnio 2 dalyje ir atitinkamoje etiketėje;

| b) | jis turi būti parašytas viena iš oficialiųjų Sąjungos kalbų; |
| --- | --- |

b)

jis turi būti parašytas viena iš oficialiųjų Sąjungos kalbų;

| c) | jis turi būti pateikiamas bent dviem egzemplioriais (tiekėjui ir gavėjui); |
| --- | --- |

c)

jis turi būti pateikiamas bent dviem egzemplioriais (tiekėjui ir gavėjui);

| d) | jis turi būti vežamas su medžiaga nuo tiekėjo iki gavėjo vietos; |
| --- | --- |

d)

jis turi būti vežamas su medžiaga nuo tiekėjo iki gavėjo vietos;

| e) | jame turi būti nurodytas gavėjo vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas; |
| --- | --- |

e)

jame turi būti nurodytas gavėjo vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas;

| f) | jame turi būti nurodyta dokumento išdavimo data; |
| --- | --- |

f)

jame turi būti nurodyta dokumento išdavimo data;

| g) | jei reikia, jame turi būti nurodyta su papildoma informacija apie atitinkamas partijas. |
| --- | --- |

g)

jei reikia, jame turi būti nurodyta su papildoma informacija apie atitinkamas partijas.

3.   Jeigu pridedamame dokumente nurodyta informacija prieštarauja 2 straipsnyje nurodytoje etiketėje pateiktai informacija, galioja toje etiketėje pateikta informacija.

4 straipsnis

Superelitinės, elitinės arba sertifikuotos medžiagos plombavimo ir pakavimo reikalavimai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad prekiaujant superelitine, elitine arba sertifikuota medžiaga partijomis, kurias sudaro ne mažiau kaip du augalai arba augalų dalys, tos partijos turi būti pakankamai vienalytės.

Tokias partijas sudarantys augalai arba jų dalys turi atitikti a arba b punkte nustatytus reikalavimus:

| a) | augalai arba jų dalys yra pakuotėje arba konteineryje, užplombuotuose kaip apibrėžta 2 dalyje, arba |
| --- | --- |

a)

augalai arba jų dalys yra pakuotėje arba konteineryje, užplombuotuose kaip apibrėžta 2 dalyje, arba

| b) | augalai arba jų dalys yra ryšulio, užplombuoto kaip apibrėžta 2 dalyje, dalis. |
| --- | --- |

b)

augalai arba jų dalys yra ryšulio, užplombuoto kaip apibrėžta 2 dalyje, dalis.

2.   Šioje direktyvoje plombavimas – pakuotės arba konteinerio uždarymas taip, kad jų nebūtų galima atidaryti nepažeidžiant plombos, o jei tai ryšulys – jis turi būti užrištas taip, kad ryšulį sudarančių augalų ar augalų dalių nebūtų galima atskirti nesugadinus raiščio ar raiščių. Pakuotė, konteineris arba ryšulys turi būti paženklinti taip, kad pašalinus etiketę ši taptų negaliojanti.

5 straipsnis

Tiekėjo dokumentas CEC medžiagai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad CEC medžiaga būtų prekiaujama su tiekėjo parengtu dokumentu, atitinkančiu 2 ir 3 dalių reikalavimus (toliau – tiekėjo dokumentas).

Valstybės narės užtikrina, kad tiekėjo dokumentas nebūtų panašus į 2 straipsnyje minimą etiketę ar į 3 straipsnyje nurodytą pridedamą dokumentą, tam, kad tiekėjo dokumento ir tų dviejų dokumentų nebūtų įmanoma supainioti.

2.   Tiekėjo dokumente turi būti nurodoma bent ši informacija:

| a) | nuoroda „ES taisyklės ir standartai“; |
| --- | --- |

a)

nuoroda „ES taisyklės ir standartai“;

| b) | valstybė narė, kurioje parengtas tiekėjo dokumentas, arba atitinkamas kodas; |
| --- | --- |

b)

valstybė narė, kurioje parengtas tiekėjo dokumentas, arba atitinkamas kodas;

| c) | atsakinga oficiali įstaiga arba atitinkamas kodas; |
| --- | --- |

c)

atsakinga oficiali įstaiga arba atitinkamas kodas;

| d) | tiekėjo pavadinimas arba jo registracinis numeris ar kodas, kurį suteikė atsakinga oficiali įstaiga; |
| --- | --- |

d)

tiekėjo pavadinimas arba jo registracinis numeris ar kodas, kurį suteikė atsakinga oficiali įstaiga;

| e) | atskiras serijos numeris, savaitės numeris arba siuntos numeris; |
| --- | --- |

e)

atskiras serijos numeris, savaitės numeris arba siuntos numeris;

| f) | botaninis pavadinimas; |
| --- | --- |

f)

botaninis pavadinimas;

| g) | CAC medžiaga; |
| --- | --- |

g)

CAC medžiaga;

| h) | veislės pavadinimas ir, jei reikia, klonas. Jeigu tai veislei nepriklauso poskiepiai, nurodomas atitinkamas rūšies pavadinimas arba tarprūšinis hibridas. Jei tai skiepyti augalai, tokia informacija pateikiama apie poskiepius ir į viršūnę skiepytus augalus. Jeigu tai veislės, kurių oficialios registracijos arba augalo veislės teisinės apsaugos paraiškos nagrinėjamos, nurodoma tokia informacija: „siūlomas pavadinimas“ ir „paraiška nagrinėjama“; |
| --- | --- |

h)

veislės pavadinimas ir, jei reikia, klonas. Jeigu tai veislei nepriklauso poskiepiai, nurodomas atitinkamas rūšies pavadinimas arba tarprūšinis hibridas. Jei tai skiepyti augalai, tokia informacija pateikiama apie poskiepius ir į viršūnę skiepytus augalus. Jeigu tai veislės, kurių oficialios registracijos arba augalo veislės teisinės apsaugos paraiškos nagrinėjamos, nurodoma tokia informacija: „siūlomas pavadinimas“ ir „paraiška nagrinėjama“;

| i) | kiekis; |
| --- | --- |

i)

kiekis;

| j) | auginimo šalis ir atitinkamas kodas (jei tai kita valstybė narė, nei ta, kurioje parengtas tiekėjo dokumentas); |
| --- | --- |

j)

auginimo šalis ir atitinkamas kodas (jei tai kita valstybė narė, nei ta, kurioje parengtas tiekėjo dokumentas);

| k) | dokumento išdavimo data. |
| --- | --- |

k)

dokumento išdavimo data.

3.   Tiekėjo dokumentas turi būti atspausdintas viena iš oficialiųjų Sąjungos kalbų, jis turi būti nenutrinamas, lengvai matomas ir įskaitomas.

6 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2017 m. sausio 1 d.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

7 straipsnis

Nuostata dėl peržiūros

Komisija iki 2019 m. sausio 1 d. peržiūri 2 straipsnio 4 dalį.

8 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

9 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 267, 2008 10 8, p. 8.

1

---

| 16.10.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/16

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO DIREKTYVA 2014/97/ES

2014 m. spalio 15 d.

kuria įgyvendinamos Tarybos direktyvos 2008/90/EB nuostatos dėl tiekėjų ir veislių registracijos ir bendrojo veislių sąrašo

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos direktyvą 2008/90/EB dėl prekybos vaisinių augalų dauginamąja medžiaga ir sodininkystei skirtais vaisiniais augalais (1), ypač į jos 5 straipsnio 3 dalį ir 7 straipsnio 5 ir 6 dalis,

kadangi:

| (1) | būtina nustatyti nuostatas dėl tiekėjų registro, kaip numatyta Direktyvoje 2008/90/EB, ir tiekėjų prievoles teikti pranešimus; |
| --- | --- |

(1)

būtina nustatyti nuostatas dėl tiekėjų registro, kaip numatyta Direktyvoje 2008/90/EB, ir tiekėjų prievoles teikti pranešimus;

| (2) | dėl skaidrumo valstybės narės prireikus turėtų suteikti prieigą prie to registro. Valstybėms narėms paliekama teisė spręsti, ar jos skelbia visą registrą, ar jo dalis; |
| --- | --- |

(2)

dėl skaidrumo valstybės narės prireikus turėtų suteikti prieigą prie to registro. Valstybėms narėms paliekama teisė spręsti, ar jos skelbia visą registrą, ar jo dalis;

| (3) | turėtų būti sudarytas veislių registras. Į tą registrą turėtų būti įrašytos ne tik pagal Direktyvą 2008/90/EB, bet ir pagal Tarybos direktyvą 92/34/EEB (2) registruotos veislės. Tame registre turėtų būti nurodyta, ar veislės turi oficialų aprašą arba oficialiai pripažintą aprašą; |
| --- | --- |

(3)

turėtų būti sudarytas veislių registras. Į tą registrą turėtų būti įrašytos ne tik pagal Direktyvą 2008/90/EB, bet ir pagal Tarybos direktyvą 92/34/EEB (2) registruotos veislės. Tame registre turėtų būti nurodyta, ar veislės turi oficialų aprašą arba oficialiai pripažintą aprašą;

| (4) | genetiškai modifikuotas veisles turėtų būti leidžiama registruoti tik jeigu genetiškai modifikuotą organizmą, iš kurio sudaryta veislė, leidžiama auginti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (3) arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (4); |
| --- | --- |

(4)

genetiškai modifikuotas veisles turėtų būti leidžiama registruoti tik jeigu genetiškai modifikuotą organizmą, iš kurio sudaryta veislė, leidžiama auginti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (3) arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (4);

| (5) | turėtų būti numatytos veislių registravimo kaip turinčių oficialų aprašą sąlygos ir jų registravimo procedūra. Kaip numatyta Direktyvoje 2008/90/EB, valstybės narės gali nustatyti veislių, turinčių oficialiai pripažintą aprašą, registravimo sąlygas; |
| --- | --- |

(5)

turėtų būti numatytos veislių registravimo kaip turinčių oficialų aprašą sąlygos ir jų registravimo procedūra. Kaip numatyta Direktyvoje 2008/90/EB, valstybės narės gali nustatyti veislių, turinčių oficialiai pripažintą aprašą, registravimo sąlygas;

| (6) | kad veislę būtų galima registruoti kaip turinčią oficialų aprašą, atsakinga oficiali įstaiga turėtų parengti tokį aprašą; |
| --- | --- |

(6)

kad veislę būtų galima registruoti kaip turinčią oficialų aprašą, atsakinga oficiali įstaiga turėtų parengti tokį aprašą;

| (7) | turėtų būti numatytas registracijos galiojimo, atnaujinimo ir veislės išbraukimo iš veislių registro laikotarpis; |
| --- | --- |

(7)

turėtų būti numatytas registracijos galiojimo, atnaujinimo ir veislės išbraukimo iš veislių registro laikotarpis;

| (8) | valstybės narės turėtų pranešti viena kitai ir Komisijai tam tikrą informaciją apie registruotas veisles ir veislių registracijos paraiškas. Remdamasi ta informacija ir siekdama didinti pasitikėjimą rinka, Komisija turėtų paskelbti bendrąjį veislių sąrašą, kuris taptų skaidria ir lengvai prieinama duomenų baze; |
| --- | --- |

(8)

valstybės narės turėtų pranešti viena kitai ir Komisijai tam tikrą informaciją apie registruotas veisles ir veislių registracijos paraiškas. Remdamasi ta informacija ir siekdama didinti pasitikėjimą rinka, Komisija turėtų paskelbti bendrąjį veislių sąrašą, kuris taptų skaidria ir lengvai prieinama duomenų baze;

| (9) | Komisijos direktyvą 93/79/EEB (5) tikslinga panaikinti; |
| --- | --- |

(9)

Komisijos direktyvą 93/79/EEB (5) tikslinga panaikinti;

| (10) | šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Vaisinių augalų genčių ir rūšių dauginamosios medžiagos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Vaisinių augalų genčių ir rūšių dauginamosios medžiagos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Tiekėjų registras

1.   Valstybės narės tvarko ir atnaujina tiekėjų registrą, kaip numatyta Direktyvos 2008/90/EB 5 straipsnio 1 dalyje.Minėtas registras toliau vadinamas tiekėjų registru.

Į tą registrą įtraukiami ne tik pagal šią direktyvą registruoti tiekėjai, bet ir tiekėjai, akredituoti pagal nacionalines nuostatas, kuriomis Direktyvos 92/34/EEB 6 straipsnio 1 dalis perkeliama į nacionalinę teisę.

Jei tikslinga, valstybės narės leidžia susipažinti su tiekėjų registru.

2.   Tiekėjų registre pateikiama tokia informacija:

| a) | tiekėjo vardas, pavardė (pavadinimas), adresas ir kontaktiniai duomenys; |
| --- | --- |

a)

tiekėjo vardas, pavardė (pavadinimas), adresas ir kontaktiniai duomenys;

| b) | veikla, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/90/EB 2 straipsnio 9 dalyje, kurią tiekėjas vykdo susijusioje valstybėje narėje, atitinkamų patalpų adresas ir susijusios pagrindinės gentys ar rūšys ir |
| --- | --- |

b)

veikla, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/90/EB 2 straipsnio 9 dalyje, kurią tiekėjas vykdo susijusioje valstybėje narėje, atitinkamų patalpų adresas ir susijusios pagrindinės gentys ar rūšys ir

| c) | registracijos numeris arba kodas. |
| --- | --- |

c)

registracijos numeris arba kodas.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad, nustačiusi, jog fizinis arba juridinis asmuo nebevykdo veiklos, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/90/EB 2 straipsnio 9 dalyje, atsakinga oficiali įstaiga tokį asmenį išbrauktų iš tiekėjų registro.

2 straipsnis

Tiekėjų prievolė pranešti

1.   Valstybės narės užtikrina, kad tiekėjai praneštų 1 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodytą informaciją.

Tačiau tiekėjų, akredituotų pagal Direktyvos 92/34/EEB 6 straipsnio 1 dalį, informacijos pranešti nereikalaujama.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad tiekėjai praneštų apie bet kokius 1 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodytos informacijos pasikeitimus.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad tiekėjams per nacionalinės teisės aktuose nustatytiną laiką būtų pranešama apie jų registraciją ir apie visus jos pakeitimus.

3 straipsnis

Veislių registras

1.   Valstybės narės tvarko, atnaujina ir skelbia veislių registrą (toliau – veislių registras).

Į registrą įtraukiamos ne tik pagal šią direktyvą registruotos veislės, bet ir veislės, kurios buvo užregistruotos iki 2012 m. rugsėjo 30 d. pagal Direktyvos 92/34/EB 9 straipsnio 3 dalį, ir veislės, kurios buvo užregistruotos pagal Direktyvos 2008/90/EB 7 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos antrą sakinį.

2.   Veislių registre pateikiama tokia informacija:

| a) | veislės pavadinimas ir sinonimai; |
| --- | --- |

a)

veislės pavadinimas ir sinonimai;

| b) | veislės rūšis; |
| --- | --- |

b)

veislės rūšis;

| c) | atitinkama nuoroda „oficialus aprašas“ arba „oficialiai pripažintas aprašas“; |
| --- | --- |

c)

atitinkama nuoroda „oficialus aprašas“ arba „oficialiai pripažintas aprašas“;

| d) | registracijos arba, jei taikoma, registracijos atnaujinimo data; |
| --- | --- |

d)

registracijos arba, jei taikoma, registracijos atnaujinimo data;

| e) | registracijos galiojimo laikotarpio pabaigos data. |
| --- | --- |

e)

registracijos galiojimo laikotarpio pabaigos data.

3.   Valstybės narės saugo kiekvienos veislės, kurią užregistravo, dokumentus. Tuose dokumentuose turi būti veislės aprašas ir visų su veislės registracija susijusių duomenų santrauka.

4 straipsnis

Veislių registravimo sąlygos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad veislė būtų registruojama kaip turinti oficialų aprašą, jeigu ji atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | ji yra išskirtinė, vienoda ir stabili, kaip apibrėžta 2 dalyje; |
| --- | --- |

a)

ji yra išskirtinė, vienoda ir stabili, kaip apibrėžta 2 dalyje;

| b) | turimas veislės mėginys ir |
| --- | --- |

b)

turimas veislės mėginys ir

| c) | jei tai genetiškai modifikuota veislė, genetiškai modifikuotą organizmą, iš kurio sudaryta veislė, leidžiama auginti pagal Direktyvą 2001/18/EB arba Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

c)

jei tai genetiškai modifikuota veislė, genetiškai modifikuotą organizmą, iš kurio sudaryta veislė, leidžiama auginti pagal Direktyvą 2001/18/EB arba Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003.

2.   Veislė laikoma:

| a) | išskirtine, jei ji pagal požymių, nulemtų tam tikro genotipo ar genotipų derinio, išraišką aiškiai skiriasi nuo bet kurios kitos veislės, kuri visuotinai žinoma paraiškos pateikimo dieną, nustatytą 5 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

išskirtine, jei ji pagal požymių, nulemtų tam tikro genotipo ar genotipų derinio, išraišką aiškiai skiriasi nuo bet kurios kitos veislės, kuri visuotinai žinoma paraiškos pateikimo dieną, nustatytą 5 straipsnyje;

| b) | vienoda, jei, nepaisant galimų nukrypimų, susijusių su tam tikrais jos dauginimo ypatumais, ji yra pakankamai vienoda pagal požymių, naudojamų išskirtinumui tirti, ir kitų požymių, naudojamų veislei aprašyti, išraišką; |
| --- | --- |

b)

vienoda, jei, nepaisant galimų nukrypimų, susijusių su tam tikrais jos dauginimo ypatumais, ji yra pakankamai vienoda pagal požymių, naudojamų išskirtinumui tirti, ir kitų požymių, naudojamų veislei aprašyti, išraišką;

| c) | stabilia, jei ji pagal požymių, naudojamų išskirtinumui tirti, ir kitų požymių, naudojamų veislei aprašyti, išraišką po daugkartinio dauginimo arba, jei tai mikrodauginimas – kiekvieno ciklo pabaigoje lieka nepakitusi. |
| --- | --- |

c)

stabilia, jei ji pagal požymių, naudojamų išskirtinumui tirti, ir kitų požymių, naudojamų veislei aprašyti, išraišką po daugkartinio dauginimo arba, jei tai mikrodauginimas – kiekvieno ciklo pabaigoje lieka nepakitusi.

5 straipsnis

Veislės registracijos paraiška

1.   Jei norima registruoti veislę kaip turinčią oficialų aprašą, valstybės narės reikalauja, kad atitinkamos valstybės narės atsakingai oficialiai įstaigai būtų pateikiama rašytinė paraiška.

2.   Su paraiška pateikiama ši informacija:

| a) | teikiant paraišką techniniuose klausimynuose nustatyta informacija:






  i) | Bendrijos augalų veislių tarnybos (BAVT) administracinės tarybos išskirtinumo, vienodumo ir stabilumo tyrimų protokolų II priede, atitinkamai rūšiai, kuriai buvo paskelbtas toks protokolas, arba, jei tokių protokolų nepaskelbta, |
| --- | --- | --- |

a)

teikiant paraišką techniniuose klausimynuose nustatyta informacija:

i)

Bendrijos augalų veislių tarnybos (BAVT) administracinės tarybos išskirtinumo, vienodumo ir stabilumo tyrimų protokolų II priede, atitinkamai rūšiai, kuriai buvo paskelbtas toks protokolas, arba, jei tokių protokolų nepaskelbta,

| ii) | Tarptautinės naujų augalų veislių apsaugos sąjungos (UPOV) išskirtinumo, vienodumo ir stabilumo tyrimų atlikimo gairių X skyriuje ir atitinkamai rūšiai, kuriai buvo paskelbtos tokios gairės, skirtų susijusių tyrimų gairių priede, arba, jei tokių gairių nepaskelbta, |
| --- | --- |

ii)

Tarptautinės naujų augalų veislių apsaugos sąjungos (UPOV) išskirtinumo, vienodumo ir stabilumo tyrimų atlikimo gairių X skyriuje ir atitinkamai rūšiai, kuriai buvo paskelbtos tokios gairės, skirtų susijusių tyrimų gairių priede, arba, jei tokių gairių nepaskelbta,

| iii) | nacionalinėse nuostatose; |
| --- | --- |

iii)

nacionalinėse nuostatose;

| b) | informacija apie tai, ar veislė yra oficialiai registruota kitoje valstybėje narėje arba tokios registracijos paraiška pateikta kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

b)

informacija apie tai, ar veislė yra oficialiai registruota kitoje valstybėje narėje arba tokios registracijos paraiška pateikta kitoje valstybėje narėje;

| c) | siūlomas pavadinimas; |
| --- | --- |

c)

siūlomas pavadinimas;

| d) | jei tai genetiškai modifikuota veislė, įrodymas, kad genetiškai modifikuotą organizmą, iš kurio sudaryta veislė, leidžiama auginti pagal Direktyvą 2001/18/EB arba Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

d)

jei tai genetiškai modifikuota veislė, įrodymas, kad genetiškai modifikuotą organizmą, iš kurio sudaryta veislė, leidžiama auginti pagal Direktyvą 2001/18/EB arba Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003.

3.   Pareiškėjas su paraiška gali pateikti tokią informaciją:

| a) | kitos valstybės narės atsakingos oficialios įstaigos pagal 6 straipsnio 5 dalį nustatytą oficialų aprašą; |
| --- | --- |

a)

kitos valstybės narės atsakingos oficialios įstaigos pagal 6 straipsnio 5 dalį nustatytą oficialų aprašą;

| b) | visą kitą svarbią informaciją. |
| --- | --- |

b)

visą kitą svarbią informaciją.

6 straipsnis

Paraiškų nagrinėjimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad atsakingai oficialiai įstaigai gavus paraišką registruoti veislę kaip turinčią oficialų aprašą, ta veislė tiriama pagal 2, 3 ir 4 dalis.

2.   Siekiant nustatyti veislės oficialų aprašą, atliekami auginimo tyrimai.

Tačiau jeigu pareiškėjas pateikia informaciją pagal 5 straipsnio 3 dalies a punktą, o atsakinga oficiali įstaiga mano, kad ta informacija patvirtinama, jog 4 straipsnyje nustatytos registracijos sąlygos įvykdytos, auginimo tyrimai neatliekami.

Jeigu turi būti atliekami auginimo tyrimai, atsakinga oficiali įstaiga reikalauja pateikti veislės medžiagos mėginį.

3.   2 dalyje nurodytus auginimo tyrimus atlieka:

| a) | atsakinga oficiali įstaiga, kuriai pateikta paraiška, arba |
| --- | --- |

a)

atsakinga oficiali įstaiga, kuriai pateikta paraiška, arba

| b) | kitos valstybės narės atsakinga oficiali įstaiga, sutikusi atlikti minėtus tyrimus, arba |
| --- | --- |

b)

kitos valstybės narės atsakinga oficiali įstaiga, sutikusi atlikti minėtus tyrimus, arba

| c) | bet kuri juridinis asmuo pagal Direktyvos 2008/90/EB 13 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

c)

bet kuri juridinis asmuo pagal Direktyvos 2008/90/EB 13 straipsnio 2 dalį.

Kai taikomas c punktas ir tyrimai atliekami privačių įmonių patalpose, atsakinga oficiali įstaiga užtikrina, kad nebūtų taikoma jokių priemonių, kurios galėtų trukdyti oficialiam tyrimui.

4.   Auginimo tyrimai atliekami bent pagal šias nuostatas dėl tyrimo plano, auginimo sąlygų ir veislės požymių:

| a) | techninių tyrimų pradžioje taikomus Bendrijos augalų veislių tarnybos (BAVT) administracinės tarybos išskirtinumo, vienodumo ir stabilumo tyrimų protokolus, arba, jeigu atitinkamoms rūšims protokolų nepaskelbta, |
| --- | --- |

a)

techninių tyrimų pradžioje taikomus Bendrijos augalų veislių tarnybos (BAVT) administracinės tarybos išskirtinumo, vienodumo ir stabilumo tyrimų protokolus, arba, jeigu atitinkamoms rūšims protokolų nepaskelbta,

| b) | techninių tyrimų pradžioje taikomas Tarptautinės naujų augalų veislių apsaugos sąjungos (UPOV) išskirtinumo, vienodumo ir stabilumo tyrimų atlikimo gaires, arba, jeigu atitinkamoms rūšims gairių nepaskelbta, |
| --- | --- |

b)

techninių tyrimų pradžioje taikomas Tarptautinės naujų augalų veislių apsaugos sąjungos (UPOV) išskirtinumo, vienodumo ir stabilumo tyrimų atlikimo gaires, arba, jeigu atitinkamoms rūšims gairių nepaskelbta,

| c) | nacionalines nuostatas. |
| --- | --- |

c)

nacionalines nuostatas.

5.   Jeigu atsakinga oficiali įstaiga, remdamasi 1 dalyje nurodytu tyrimu, padaro išvadą, kad susijusi veislė atitinka 5 straipsnyje nurodytas sąlygas, ji nustato oficialų aprašą ir įtraukia tą veislę į veislių registrą.

7 straipsnis

Veislės registracijos galiojimo laikotarpis

Veislės registracija galioja ne ilgiau kaip 30 metų.

Genetiškai modifikuotų veislių registracijos galiojimo laikotarpis yra ne ilgesnis negu laikotarpis, kurį pagal Direktyvą 2001/18/EB arba Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama auginti tą genetiškai modifikuotą organizmą, iš kurio ta veislė sudaryta.

8 straipsnis

Veislės registracijos atnaujinimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad veislės registraciją būtų galima atnaujinti ne ilgiau kaip dar 30-čiai metų, jeigu tos veislės medžiagos dar turima.

Be to, genetiškai modifikuotos veislės registracija atnaujinama su sąlyga, kad atitinkamą genetiškai modifikuotą organizmą vis dar leidžiama auginti pagal Direktyvą 2001/18/EB arba Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003. Atnaujinimo laikotarpis yra ne ilgesnis negu laikotarpis, kurį leidžiama auginti susijusį genetiškai modifikuotą organizmą.

2.   Jei norima atnaujinti registraciją, valstybės narės reikalauja, kad susijusios valstybės narės atsakingai oficialiai įstaigai būtų pateikiama rašytinė paraiška. Su paraiška pateikiami įrodymai, kad įvykdytos 1 dalyje išdėstytos sąlygos.

Tačiau valstybė narė veislės registraciją gali atnaujinti ir be rašytinės paraiškos, jeigu mano, kad registraciją atnaujinti svarbu norint išsaugoti genetinę įvairovę ir užtikrinti nepertraukiamą auginimą arba tai naudinga dėl kitokio pobūdžio bendro intereso.

9 straipsnis

Veislė išbraukimas iš veislių registro

Valstybės narės užtikrina, kad veislė būtų išbraukta iš veislių registro, jeigu:

| a) | nebesilaikoma 4 straipsnyje nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

a)

nebesilaikoma 4 straipsnyje nustatytų sąlygų;

| b) | teikiant arba nagrinėjant registracijos paraišką buvo pateikta neteisingų arba apgaulingų duomenų apie faktus, kuriais remiantis veislė buvo užregistruota. |
| --- | --- |

b)

teikiant arba nagrinėjant registracijos paraišką buvo pateikta neteisingų arba apgaulingų duomenų apie faktus, kuriais remiantis veislė buvo užregistruota.

10 straipsnis

Pranešimai

1.   Kiekviena valstybė narė pateikia kitų valstybių narių atsakingoms oficialioms įstaigoms ir Komisijai informaciją, kurios reikia norint gauti prieigą prie susijusios valstybės narės veislių registro.

Kiekviena valstybė narė nedelsdama praneša Komisijai apie į savo veislių registrą įtrauktą veislę ir apie bet kokį kitą savo veislių registro pakeitimą.

2.   Kiekviena valstybė narė, gavusi prašymą, kitai valstybei narei arba Komisijai pateikia:

| a) | susijusios valstybės narės veislių registre registruotų veislių oficialų arba oficialiai pripažintą aprašą; |
| --- | --- |

a)

susijusios valstybės narės veislių registre registruotų veislių oficialų arba oficialiai pripažintą aprašą;

| b) | susijusios valstybės narės pagal 6 straipsnį atlikto veislių registracijos paraiškų nagrinėjimo rezultatus; |
| --- | --- |

b)

susijusios valstybės narės pagal 6 straipsnį atlikto veislių registracijos paraiškų nagrinėjimo rezultatus;

| c) | visą kitą turimą informaciją apie veisles, įtrauktas į susijusios valstybės narės veislių registrą arba išbrauktas iš jo; |
| --- | --- |

c)

visą kitą turimą informaciją apie veisles, įtrauktas į susijusios valstybės narės veislių registrą arba išbrauktas iš jo;

| d) | veislių, kurių registracijos paraiškos susijusioje valstybėje narėje dar nagrinėjamos, sąrašą. |
| --- | --- |

d)

veislių, kurių registracijos paraiškos susijusioje valstybėje narėje dar nagrinėjamos, sąrašą.

11 straipsnis

Bendrasis sąrašas

Komisija, remdamasi pagal 10 straipsnio 1 dalies 2 pastraipą gauta informacija, sudaro, reguliariai atnaujina ir skelbia elektroninį bendrąjį į valstybių narių veislių registrus įtrauktų veislių sąrašą.

12 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikties lentelę.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2017 m. sausio 1 d.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

13 straipsnis

Panaikinimas

Direktyva 93/79/EEB panaikinama nuo 2017 m. sausio 1 d.

14 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

15 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 267, 2008 10 8, p. 8.

1

(2)  1992 m. balandžio 28 d. Tarybos direktyva 92/34/EEB dėl prekybos vaisinių augalų dauginamąja medžiaga ir sodininkystei skirtais vaisiniais augalais (OL L 157, 1992 6 10, p. 10).

2

(3)  2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/220/EEB (OL L 106, 2001 4 17, p. 1).

3

(4)  2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (OL L 268, 2003 10 18, p. 1).

4

(5)  1993 m. rugsėjo 21 d. Komisijos direktyva 93/79/EEB, nustatanti papildomas įgyvendinimo nuostatas dėl vaisinių augalų dauginamosios medžiagos ir vaisinių augalų sąrašų, kuriuos turi tiekėjai pagal Tarybos direktyvą 92/34/EEB (OL L 256, 1993 10 14, p. 25).

5

---

| 16.10.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/22

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO DIREKTYVA 2014/98/ES

2014 m. spalio 15 d.

kuria įgyvendinamos Tarybos direktyvos 2008/90/EB nuostatos dėl jos I priede nurodytoms vaisinių augalų gentims ir rūšims taikomų specialių reikalavimų, tiekėjams keliamų specialių reikalavimų ir oficialių patikrinimų išsamių taisyklių

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos direktyvą 2008/90/EB dėl prekybos vaisinių augalų dauginamąja medžiaga ir sodininkystei skirtais vaisiniais augalais (1), ypač į jos 4 straipsnį, 6 straipsnio 4 dalį, 9 straipsnio 1 dalį ir 13 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | nuostatose dėl superelitinės, elitinės ir sertifikuotos medžiagos sertifikavimo ir prekybos reikėtų atsižvelgti į skirtingus įvairių genčių ir rūšių, kurioms taikoma ši direktyva, auginimo ciklus; |
| --- | --- |

(1)

nuostatose dėl superelitinės, elitinės ir sertifikuotos medžiagos sertifikavimo ir prekybos reikėtų atsižvelgti į skirtingus įvairių genčių ir rūšių, kurioms taikoma ši direktyva, auginimo ciklus;

| (2) | superelitinė medžiaga turi atitikti itin griežtus sveikatos ir kokybės reikalavimus, kad būtų užtikrinta dauginamosios medžiagos ir iš superelitinės medžiagos išaugintų vaisinių augalų sveikata ir kokybė; |
| --- | --- |

(2)

superelitinė medžiaga turi atitikti itin griežtus sveikatos ir kokybės reikalavimus, kad būtų užtikrinta dauginamosios medžiagos ir iš superelitinės medžiagos išaugintų vaisinių augalų sveikata ir kokybė;

| (3) | siekiant užtikrinti superelitinės medžiagos identifikavimą ir kokybę, tikslinga nustatyti taisykles, kaip nustatyti ir patikrinti jos atitiktį veislei, prie kurios ta medžiaga priklauso. Be to, superelitinės medžiagos identifikavimas ir kokybė turėtų būti užtikrinami taikant jos dauginimo, kuris gali apimti atnaujinimą ir vegetatyvinį dauginimą, taisykles. Superelitinės medžiagos sveikatai užtikrinti svarbu nustatyti konkrečiai genčiai ir rūšiai tinkamas taisykles dėl kenksmingųjų organizmų nebuvimo, patikrinimų, mėginių ėmimo ir tyrimų. Be to, tos medžiagos kokybė turėtų būti užtikrinama priėmus taisykles dėl defektų; |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti superelitinės medžiagos identifikavimą ir kokybę, tikslinga nustatyti taisykles, kaip nustatyti ir patikrinti jos atitiktį veislei, prie kurios ta medžiaga priklauso. Be to, superelitinės medžiagos identifikavimas ir kokybė turėtų būti užtikrinami taikant jos dauginimo, kuris gali apimti atnaujinimą ir vegetatyvinį dauginimą, taisykles. Superelitinės medžiagos sveikatai užtikrinti svarbu nustatyti konkrečiai genčiai ir rūšiai tinkamas taisykles dėl kenksmingųjų organizmų nebuvimo, patikrinimų, mėginių ėmimo ir tyrimų. Be to, tos medžiagos kokybė turėtų būti užtikrinama priėmus taisykles dėl defektų;

| (4) | kad būtų užtikrintas prie veislės nepriklausančių poskiepių identifikavimas ir kokybė, tie poskiepiai turėtų atitikti rūšies, prie kurios priklauso, aprašą; |
| --- | --- |

(4)

kad būtų užtikrintas prie veislės nepriklausančių poskiepių identifikavimas ir kokybė, tie poskiepiai turėtų atitikti rūšies, prie kurios priklauso, aprašą;

| (5) | augalai, iš kurių ketinama imti medžiagą elitinei arba sertifikuotai medžiagai išauginti, išskyrus vaisinius augalus, turi būti identifikuojami. Tokie augalai vadinami motininiais augalais. Motininiai augalai, iš kurių gaunama superelitinė medžiaga (toliau – superelitiniai motininiai augalai), turėtų atitikti tokius pačius reikalavimus kaip ir superelitinė medžiaga. Superelitiniai motininiai augalai ir superelitinė medžiaga turėtų būti identifikuojami per visą auginimo procesą. Atsakinga oficiali įstaiga turėtų nustatyti, ar superelitinis motininis augalas atitinka savo veislės aprašą, stebėdama veislės požymių reiškimąsi. Be to, superelitinio motininio augalo ir gautos superelitinės medžiagos atitiktis veislės aprašui turėtų būti reguliariai tikrinama; |
| --- | --- |

(5)

augalai, iš kurių ketinama imti medžiagą elitinei arba sertifikuotai medžiagai išauginti, išskyrus vaisinius augalus, turi būti identifikuojami. Tokie augalai vadinami motininiais augalais. Motininiai augalai, iš kurių gaunama superelitinė medžiaga (toliau – superelitiniai motininiai augalai), turėtų atitikti tokius pačius reikalavimus kaip ir superelitinė medžiaga. Superelitiniai motininiai augalai ir superelitinė medžiaga turėtų būti identifikuojami per visą auginimo procesą. Atsakinga oficiali įstaiga turėtų nustatyti, ar superelitinis motininis augalas atitinka savo veislės aprašą, stebėdama veislės požymių reiškimąsi. Be to, superelitinio motininio augalo ir gautos superelitinės medžiagos atitiktis veislės aprašui turėtų būti reguliariai tikrinama;

| (6) | jeigu medžiagą ketinama sertifikuoti, atitiktį veislės aprašui reikėtų nustatyti remiantis oficialiu tos veislės aprašu, kuriuo užtikrinama, kad veislė būtų išskirtinė, vienoda ir stabili, prie registracijos ar augalo veislės teisinės apsaugos paraiškos pridedamu aprašu arba oficialiai pripažintu aprašu. Jeigu veislė turi oficialiai pripažintą aprašą, tikslinga reikalauti, kad veislė būtų įtraukta į nacionalinį registrą, siekiant užtikrinti, kad tas aprašas būtų tinkamas sertifikuojamai medžiagai; |
| --- | --- |

(6)

jeigu medžiagą ketinama sertifikuoti, atitiktį veislės aprašui reikėtų nustatyti remiantis oficialiu tos veislės aprašu, kuriuo užtikrinama, kad veislė būtų išskirtinė, vienoda ir stabili, prie registracijos ar augalo veislės teisinės apsaugos paraiškos pridedamu aprašu arba oficialiai pripažintu aprašu. Jeigu veislė turi oficialiai pripažintą aprašą, tikslinga reikalauti, kad veislė būtų įtraukta į nacionalinį registrą, siekiant užtikrinti, kad tas aprašas būtų tinkamas sertifikuojamai medžiagai;

| (7) | nustatyti, ar superelitinė ir elitinė medžiaga atitinka veislės aprašą, taip pat turėtų būti įmanoma remiantis prie veislės registracijos valstybėje narėje paraiškos pridedamu aprašu ir prie augalo veislės teisinės apsaugos registracijos paraiškos pridedamu aprašu, jeigu Sąjungoje arba trečiojoje šalyje jau parengta ataskaita, kurioje nurodoma, kad atitinkama veislė yra išskirtinė, vienoda ir stabili. Tokia galimybė suteikiama siekiant paspartinti pradinius sertifikavimo proceso etapus tais atvejais, kai veislės registracija netrukus bus baigta, tačiau veislė kol kas dar neįregistruota. Tačiau taip pat siekiant užtikrinti skaidrumą ir sudaryti sąlygas tos medžiagos naudotojams priimti pakankama informacija pagrįstus sprendimus, ja prekiauti turėtų būti leidžiama tik veislę įregistravus; |
| --- | --- |

(7)

nustatyti, ar superelitinė ir elitinė medžiaga atitinka veislės aprašą, taip pat turėtų būti įmanoma remiantis prie veislės registracijos valstybėje narėje paraiškos pridedamu aprašu ir prie augalo veislės teisinės apsaugos registracijos paraiškos pridedamu aprašu, jeigu Sąjungoje arba trečiojoje šalyje jau parengta ataskaita, kurioje nurodoma, kad atitinkama veislė yra išskirtinė, vienoda ir stabili. Tokia galimybė suteikiama siekiant paspartinti pradinius sertifikavimo proceso etapus tais atvejais, kai veislės registracija netrukus bus baigta, tačiau veislė kol kas dar neįregistruota. Tačiau taip pat siekiant užtikrinti skaidrumą ir sudaryti sąlygas tos medžiagos naudotojams priimti pakankama informacija pagrįstus sprendimus, ja prekiauti turėtų būti leidžiama tik veislę įregistravus;

| (8) | svarbu, kad būtų taikomos griežtos nuostatos dėl superelitinės medžiagos apsaugos nuo kenksmingųjų organizmų platinamų visų rūšių infekcijų. Todėl tiekėjai turėtų superelitinius motininius augalus ir superelitinę medžiagą laikyti specialiose nuo vabzdžių apsaugotose patalpose ir užtikrinti, kad į jas nepatektų oru ir iš kitų galimų šaltinių perduodama infekcija. Dėl tos pačios priežasties superelitiniai motininiai augalai ir superelitinė medžiaga turėtų būti auginami be sąlyčio su dirvožemiu, vazonuose su auginimo medžiaga, kuri yra be dirvožemio arba sterilizuota. Tačiau taip pat siekiant patenkinti konkrečius auginimo poreikius, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama prašyti leidimo superelitinius motininius augalus ir superelitinę medžiagą auginti lauke, jeigu imamasi tinkamų priemonių išvengti atitinkamų kenksmingųjų organizmų platinamos infekcijos; |
| --- | --- |

(8)

svarbu, kad būtų taikomos griežtos nuostatos dėl superelitinės medžiagos apsaugos nuo kenksmingųjų organizmų platinamų visų rūšių infekcijų. Todėl tiekėjai turėtų superelitinius motininius augalus ir superelitinę medžiagą laikyti specialiose nuo vabzdžių apsaugotose patalpose ir užtikrinti, kad į jas nepatektų oru ir iš kitų galimų šaltinių perduodama infekcija. Dėl tos pačios priežasties superelitiniai motininiai augalai ir superelitinė medžiaga turėtų būti auginami be sąlyčio su dirvožemiu, vazonuose su auginimo medžiaga, kuri yra be dirvožemio arba sterilizuota. Tačiau taip pat siekiant patenkinti konkrečius auginimo poreikius, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama prašyti leidimo superelitinius motininius augalus ir superelitinę medžiagą auginti lauke, jeigu imamasi tinkamų priemonių išvengti atitinkamų kenksmingųjų organizmų platinamos infekcijos;

| (9) | Tarybos direktyvoje 2000/29/EB (2) nustatytos taisyklės, skirtos užtikrinti, kad į Sąjungą nebūtų įvežta tam tikrų kenksmingųjų organizmų ir jie joje neišplistų. Jos apima tam tikroms gentims ir rūšims taikomus reikalavimus, kuriais papildomi šioje direktyvoje nustatyti sertifikavimo reikalavimai, susiję su kenksmingaisiais organizmais, kuriems taikoma Direktyva 2000/29/EB. Reikėtų nustatyti su kitais kenksmingaisiais organizmais susijusias papildomas taisykles. Jeigu kenksmingasis organizmas gali padaryti nepriimtinos žalos atitinkamų genčių ar rūšių superelitinės medžiagos sveikatai ar naudingumui, reikėtų reikalauti, kad jo nebūtų. Reikėtų pateikti tokių kenksmingųjų organizmų sąrašą. Jeigu kenksmingasis organizmas tokios žalos gali padaryti tik jei viršija tam tikrus lygius, turėtų būti draudžiamas tik tuos lygius viršijantis kiekis. Tokius kenksminguosius organizmus reikėtų išvardyti atskirai nuo tų, kurių turi nebūti; |
| --- | --- |

(9)

Tarybos direktyvoje 2000/29/EB (2) nustatytos taisyklės, skirtos užtikrinti, kad į Sąjungą nebūtų įvežta tam tikrų kenksmingųjų organizmų ir jie joje neišplistų. Jos apima tam tikroms gentims ir rūšims taikomus reikalavimus, kuriais papildomi šioje direktyvoje nustatyti sertifikavimo reikalavimai, susiję su kenksmingaisiais organizmais, kuriems taikoma Direktyva 2000/29/EB. Reikėtų nustatyti su kitais kenksmingaisiais organizmais susijusias papildomas taisykles. Jeigu kenksmingasis organizmas gali padaryti nepriimtinos žalos atitinkamų genčių ar rūšių superelitinės medžiagos sveikatai ar naudingumui, reikėtų reikalauti, kad jo nebūtų. Reikėtų pateikti tokių kenksmingųjų organizmų sąrašą. Jeigu kenksmingasis organizmas tokios žalos gali padaryti tik jei viršija tam tikrus lygius, turėtų būti draudžiamas tik tuos lygius viršijantis kiekis. Tokius kenksminguosius organizmus reikėtų išvardyti atskirai nuo tų, kurių turi nebūti;

| (10) | atrinktieji superelitiniai motininiai augalai yra dauginamosios medžiagos ir vaisinių augalų auginimo ir sertifikavimo proceso pradžia. Dėl tos priežasties, siekiant užtikrinti, kad ant jų nebūtų atitinkamų kenksmingųjų organizmų, jiems turėtų būti taikomi griežčiausi fitosanitarijos reikalavimai. Atsižvelgiant į atitinkamų augalų genčių ar rūšių ir susijusių atitinkamų kenksmingųjų organizmų biologines savybes ir požymius, turėtų būti reikalaujama apžiūrėti, ar ant atrinktųjų superelitinių motininių augalų yra I priede nurodytų kenksmingųjų organizmų. Kilus abejonių dėl tų kenksmingųjų organizmų buvimo, reikėtų paimti kiekvieno atrinktojo superelitinio motininio augalo mėginį ir jį ištirti, kad būtų gauti tikslūs rezultatai. Reikėtų ištirti kiekvieną atrinktąjį superelitinį motininį augalą dėl II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų, siekiant tvirtai įsitikinti, kad atitinkamų kenksmingųjų organizmų nėra. Atsižvelgiant į atnaujinus gautų superelitinių motininių augalų svarbą tolesniam auginimo ir sertifikavimo procesui, jiems turėtų būti taikomi labai panašūs reikalavimai; |
| --- | --- |

(10)

atrinktieji superelitiniai motininiai augalai yra dauginamosios medžiagos ir vaisinių augalų auginimo ir sertifikavimo proceso pradžia. Dėl tos priežasties, siekiant užtikrinti, kad ant jų nebūtų atitinkamų kenksmingųjų organizmų, jiems turėtų būti taikomi griežčiausi fitosanitarijos reikalavimai. Atsižvelgiant į atitinkamų augalų genčių ar rūšių ir susijusių atitinkamų kenksmingųjų organizmų biologines savybes ir požymius, turėtų būti reikalaujama apžiūrėti, ar ant atrinktųjų superelitinių motininių augalų yra I priede nurodytų kenksmingųjų organizmų. Kilus abejonių dėl tų kenksmingųjų organizmų buvimo, reikėtų paimti kiekvieno atrinktojo superelitinio motininio augalo mėginį ir jį ištirti, kad būtų gauti tikslūs rezultatai. Reikėtų ištirti kiekvieną atrinktąjį superelitinį motininį augalą dėl II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų, siekiant tvirtai įsitikinti, kad atitinkamų kenksmingųjų organizmų nėra. Atsižvelgiant į atnaujinus gautų superelitinių motininių augalų svarbą tolesniam auginimo ir sertifikavimo procesui, jiems turėtų būti taikomi labai panašūs reikalavimai;

| (11) | atsižvelgiant į atitinkamų augalų genčių ar rūšių ir susijusių atitinkamų kenksmingųjų organizmų biologines savybes ir požymius, turėtų būti reikalaujama apžiūrėti, ar ant superelitinių motininių augalų arba superelitinės medžiagos yra I ir II prieduose nurodytų kenksmingųjų organizmų. Kilus abejonių dėl tų kenksmingųjų organizmų buvimo, reikėtų paimti superelitinių motininių augalų ir superelitinės medžiagos mėginių ir juos ištirti, kad būtų gauti tikslūs rezultatai; |
| --- | --- |

(11)

atsižvelgiant į atitinkamų augalų genčių ar rūšių ir susijusių atitinkamų kenksmingųjų organizmų biologines savybes ir požymius, turėtų būti reikalaujama apžiūrėti, ar ant superelitinių motininių augalų arba superelitinės medžiagos yra I ir II prieduose nurodytų kenksmingųjų organizmų. Kilus abejonių dėl tų kenksmingųjų organizmų buvimo, reikėtų paimti superelitinių motininių augalų ir superelitinės medžiagos mėginių ir juos ištirti, kad būtų gauti tikslūs rezultatai;

| (12) | atsižvelgiant į atitinkamų augalų genčių ar rūšių ir susijusių atitinkamų kenksmingųjų organizmų biologines savybes ir požymius, reikėtų nustatyti tinkamas taisykles dėl elitinių motininių augalų, elitinės medžiagos, sertifikuotų motininių augalų ir sertifikuotos medžiagos apžiūrų, mėginių ėmimo ir tyrimų dažnumo. Tos taisyklės turėtų būti grindžiamos patirtimi, atsakingų oficialių įstaigų ir vaisinių augalų augintojų sukaupta taikant nacionalines sertifikavimo schemas. Tose taisyklėse reikėtų atsižvelgti į konkrečios kategorijos naudotojų poreikius; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgiant į atitinkamų augalų genčių ar rūšių ir susijusių atitinkamų kenksmingųjų organizmų biologines savybes ir požymius, reikėtų nustatyti tinkamas taisykles dėl elitinių motininių augalų, elitinės medžiagos, sertifikuotų motininių augalų ir sertifikuotos medžiagos apžiūrų, mėginių ėmimo ir tyrimų dažnumo. Tos taisyklės turėtų būti grindžiamos patirtimi, atsakingų oficialių įstaigų ir vaisinių augalų augintojų sukaupta taikant nacionalines sertifikavimo schemas. Tose taisyklėse reikėtų atsižvelgti į konkrečios kategorijos naudotojų poreikius;

| (13) | dirvožemyje esantys tam tikri kenksmingieji organizmai, visų pirma nematodai, gali padaryti nepriimtinos žalos susijusių augalų sveikatai ir naudingumui, jeigu tie kenksmingieji organizmai užkrėsti atitinkamoms gentims ar rūšims žalingais virusais. Todėl tokius kenksminguosius organizmus reikėtų nurodyti ir identifikuoti atskirai ir turėtų būti neleidžiama, kad jų būtų atitinkamame dirvožemyje, nebent atlikus tyrimus būtų įrodyta, kad atitinkamų virusų juose nėra. Siekiant nustatyti, ar yra tų kenksmingųjų organizmų arba atitinkamų virusų, turėtų būti imami mėginiai ir atliekami tyrimai. Nustatant mėginių ėmimo ir tyrimų taisykles, reikėtų atsižvelgti į įvairias dauginamosios medžiagos ir vaisinių augalų kategorijas. Tačiau proporcinga leisti tam tikromis sąlygomis neimti mėginių ir neatlikti tyrimų, jeigu augalai šeimininkai auginimo lauke neauginti bent penkerius metus; |
| --- | --- |

(13)

dirvožemyje esantys tam tikri kenksmingieji organizmai, visų pirma nematodai, gali padaryti nepriimtinos žalos susijusių augalų sveikatai ir naudingumui, jeigu tie kenksmingieji organizmai užkrėsti atitinkamoms gentims ar rūšims žalingais virusais. Todėl tokius kenksminguosius organizmus reikėtų nurodyti ir identifikuoti atskirai ir turėtų būti neleidžiama, kad jų būtų atitinkamame dirvožemyje, nebent atlikus tyrimus būtų įrodyta, kad atitinkamų virusų juose nėra. Siekiant nustatyti, ar yra tų kenksmingųjų organizmų arba atitinkamų virusų, turėtų būti imami mėginiai ir atliekami tyrimai. Nustatant mėginių ėmimo ir tyrimų taisykles, reikėtų atsižvelgti į įvairias dauginamosios medžiagos ir vaisinių augalų kategorijas. Tačiau proporcinga leisti tam tikromis sąlygomis neimti mėginių ir neatlikti tyrimų, jeigu augalai šeimininkai auginimo lauke neauginti bent penkerius metus;

| (14) | imant mėginius ir atliekant tyrimus turėtų būti laikomasi Europos ir Viduržemio jūros regiono augalų apsaugos organizacijos (EPPO) ir kitų tarptautiniu mastu pripažintų protokolų. Tai būtina siekiant užtikrinti, kad Sąjungoje mėginiai būtų imami ir tyrimai atliekami atsižvelgiant į tarptautinę mokslinę ir techninę pažangą. Jeigu tokių protokolų nėra, mėginiai turėtų būti imami ir tyrimai atliekami pagal atitinkamus nacionalinio lygmens protokolus; |
| --- | --- |

(14)

imant mėginius ir atliekant tyrimus turėtų būti laikomasi Europos ir Viduržemio jūros regiono augalų apsaugos organizacijos (EPPO) ir kitų tarptautiniu mastu pripažintų protokolų. Tai būtina siekiant užtikrinti, kad Sąjungoje mėginiai būtų imami ir tyrimai atliekami atsižvelgiant į tarptautinę mokslinę ir techninę pažangą. Jeigu tokių protokolų nėra, mėginiai turėtų būti imami ir tyrimai atliekami pagal atitinkamus nacionalinio lygmens protokolus;

| (15) | superelitinių motininių augalų ir superelitinės medžiagos kokybei ir naudingumui įtakos gali turėti pažeidimai, spalvos pakitimas, surandėję audiniai, išdžiūvimas ir kiti defektai. Todėl reikėtų nustatyti reikalavimą, kad superelitiniai motininiai augalai ir superelitinė medžiaga turi beveik neturėti tokių defektų; |
| --- | --- |

(15)

superelitinių motininių augalų ir superelitinės medžiagos kokybei ir naudingumui įtakos gali turėti pažeidimai, spalvos pakitimas, surandėję audiniai, išdžiūvimas ir kiti defektai. Todėl reikėtų nustatyti reikalavimą, kad superelitiniai motininiai augalai ir superelitinė medžiaga turi beveik neturėti tokių defektų;

| (16) | siekiant užtikrinti tinkamą dauginamosios medžiagos kokybę, reikėtų nustatyti jos laikymo tinkamomis sąlygomis taisykles. Tos sąlygos turėtų priklausyti nuo sertifikuojamos dauginamosios medžiagos ir vaisinių augalų kategorijos. Atsižvelgiant į naujausią pažangą, svarbu leisti taikyti ir kriogeniniu konservavimu vadinamą laikymo metodą, pagal kurį medžiaga atšaldoma iki itin žemos temperatūros. Tai pripažįstama naudinga kultūros in vitro alternatyva, nes tokioje temperatūroje laikomos dauginamosios medžiagos savybės nepakinta; |
| --- | --- |

(16)

siekiant užtikrinti tinkamą dauginamosios medžiagos kokybę, reikėtų nustatyti jos laikymo tinkamomis sąlygomis taisykles. Tos sąlygos turėtų priklausyti nuo sertifikuojamos dauginamosios medžiagos ir vaisinių augalų kategorijos. Atsižvelgiant į naujausią pažangą, svarbu leisti taikyti ir kriogeniniu konservavimu vadinamą laikymo metodą, pagal kurį medžiaga atšaldoma iki itin žemos temperatūros. Tai pripažįstama naudinga kultūros in vitro alternatyva, nes tokioje temperatūroje laikomos dauginamosios medžiagos savybės nepakinta;

| (17) | elitinė medžiaga yra kitas auginimo proceso etapas po superelitinės medžiagos. Todėl motininiai augalai, iš kurių gaunama elitinė medžiaga (toliau – elitiniai motininiai augalai), turėtų būti auginami iš superelitinės medžiagos arba vegetatyviniu būdu dauginami iš kitų elitinių motininių augalų; |
| --- | --- |

(17)

elitinė medžiaga yra kitas auginimo proceso etapas po superelitinės medžiagos. Todėl motininiai augalai, iš kurių gaunama elitinė medžiaga (toliau – elitiniai motininiai augalai), turėtų būti auginami iš superelitinės medžiagos arba vegetatyviniu būdu dauginami iš kitų elitinių motininių augalų;

| (18) | elitinei medžiagai turėtų būti taikomi tokie pat identifikavimo, sveikatos ir kokybės reikalavimai kaip ir superelitinei medžiagai, nes tokie reikalavimai yra tiek pat svarbūs siekiant užtikrinti elitinės medžiagos sveikatą ir naudingumą. Tačiau turėtų būti leidžiama elitinę medžiagą auginti atviruose laukuose, kad būtų lengviau ją veiksmingai dauginti siekiant gauti kitų kartų ir kategorijų augalus. Todėl nustatant elitinės medžiagos laikymo reikalavimus turėtų būti leidžiama ją laikyti nuo vabzdžių apsaugotose patalpose arba laukuose, atskirtuose nuo potencialių oru ar per šaknų sąlytį perduodamos infekcijos šaltinių, taip pat nuo kryžminės infekcijos, perduodamos per mašinas, skiepijimo įrankius ir iš kitų galimų šaltinių; |
| --- | --- |

(18)

elitinei medžiagai turėtų būti taikomi tokie pat identifikavimo, sveikatos ir kokybės reikalavimai kaip ir superelitinei medžiagai, nes tokie reikalavimai yra tiek pat svarbūs siekiant užtikrinti elitinės medžiagos sveikatą ir naudingumą. Tačiau turėtų būti leidžiama elitinę medžiagą auginti atviruose laukuose, kad būtų lengviau ją veiksmingai dauginti siekiant gauti kitų kartų ir kategorijų augalus. Todėl nustatant elitinės medžiagos laikymo reikalavimus turėtų būti leidžiama ją laikyti nuo vabzdžių apsaugotose patalpose arba laukuose, atskirtuose nuo potencialių oru ar per šaknų sąlytį perduodamos infekcijos šaltinių, taip pat nuo kryžminės infekcijos, perduodamos per mašinas, skiepijimo įrankius ir iš kitų galimų šaltinių;

| (19) | iš superelitinės medžiagos išaugintus elitinius motininius augalus turėtų būti leidžiama vegetatyviniu būdu dauginti atitinkamą skaičių kartų, kad būtų gauta tiek elitinių motininių augalų, kiek reikia elitinei ir sertifikuotai medžiagai išauginti. Skirtingų kartų elitiniai motininiai augalai turėtų būti laikomi atskirai ir per visą auginimo procesą juos turėtų būti įmanoma identifikuoti; |
| --- | --- |

(19)

iš superelitinės medžiagos išaugintus elitinius motininius augalus turėtų būti leidžiama vegetatyviniu būdu dauginti atitinkamą skaičių kartų, kad būtų gauta tiek elitinių motininių augalų, kiek reikia elitinei ir sertifikuotai medžiagai išauginti. Skirtingų kartų elitiniai motininiai augalai turėtų būti laikomi atskirai ir per visą auginimo procesą juos turėtų būti įmanoma identifikuoti;

| (20) | sertifikuota medžiaga ir sertifikuoti vaisiniai augalai gali būti kitas auginimo proceso etapas po superelitinės arba elitinės medžiagos. Todėl motininiai augalai, iš kurių gaunama sertifikuota medžiaga (toliau – sertifikuoti motininiai augalai), turėtų būti auginami iš superelitinės arba elitinės medžiagos; |
| --- | --- |

(20)

sertifikuota medžiaga ir sertifikuoti vaisiniai augalai gali būti kitas auginimo proceso etapas po superelitinės arba elitinės medžiagos. Todėl motininiai augalai, iš kurių gaunama sertifikuota medžiaga (toliau – sertifikuoti motininiai augalai), turėtų būti auginami iš superelitinės arba elitinės medžiagos;

| (21) | reikėtų priimti būtiniausius reikalavimus, kad būtų užtikrinta suderinta atitikties veislės aprašui nustatymo ir patikrinimo procedūra, taikoma dauginamajai medžiagai ir vaisiniams augalams, kuriuos ketinama pripažinti CAC medžiaga. Tie reikalavimai turėtų būti mažiau griežti nei superelitinei, elitinei ir sertifikuotai medžiagai keliami reikalavimai, nes, taikant paprastesnes auginimo procedūras ir etapus, naudotojų lūkesčiai dėl CAC medžiagos sveikatos ir kokybės yra mažesni. Vis dėlto tiekėjai turėtų užtikrinti, kad medžiaga, kurią ketinama naudoti dauginimui, būtų identifikuojama. Be to, reikėtų užtikrinti, kad būtų taikomi CAC medžiagos auginimą ir tos dauginamosios medžiagos naudotojų lūkesčius atitinkantys kokybės ir sveikatos standartai. Atsižvelgiant į tam tikroms Citrus L. rūšims, Fortunella Swingle ir Poncirus Raf. žalingų kenksmingųjų organizmų pobūdį, būtinos specialios apžiūros, mėginių ėmimo ir tyrimų taisyklės, siekiant užtikrinti, kad atitinkama dauginamoji medžiaga ar vaisiniai augalai būtų tinkamos kokybės ir sveikatos; |
| --- | --- |

(21)

reikėtų priimti būtiniausius reikalavimus, kad būtų užtikrinta suderinta atitikties veislės aprašui nustatymo ir patikrinimo procedūra, taikoma dauginamajai medžiagai ir vaisiniams augalams, kuriuos ketinama pripažinti CAC medžiaga. Tie reikalavimai turėtų būti mažiau griežti nei superelitinei, elitinei ir sertifikuotai medžiagai keliami reikalavimai, nes, taikant paprastesnes auginimo procedūras ir etapus, naudotojų lūkesčiai dėl CAC medžiagos sveikatos ir kokybės yra mažesni. Vis dėlto tiekėjai turėtų užtikrinti, kad medžiaga, kurią ketinama naudoti dauginimui, būtų identifikuojama. Be to, reikėtų užtikrinti, kad būtų taikomi CAC medžiagos auginimą ir tos dauginamosios medžiagos naudotojų lūkesčius atitinkantys kokybės ir sveikatos standartai. Atsižvelgiant į tam tikroms Citrus L. rūšims, Fortunella Swingle ir Poncirus Raf. žalingų kenksmingųjų organizmų pobūdį, būtinos specialios apžiūros, mėginių ėmimo ir tyrimų taisyklės, siekiant užtikrinti, kad atitinkama dauginamoji medžiaga ar vaisiniai augalai būtų tinkamos kokybės ir sveikatos;

| (22) | kad būtų sudarytos sąlygos atsakingai oficialiai įstaigai atlikti oficialius patikrinimus ir patikrinti, ar dauginamoji medžiaga ir vaisiniai augalai atitinka šioje direktyvoje nustatytus oficialaus sertifikavimo kokybės ir sveikatos standartus, tiekėjas turėtų būti parengęs atitinkamų genčių ar rūšių dauginamosios medžiagos ir vaisinių augalų auginimo proceso kritinių taškų nustatymo ir stebėjimo planą ir saugoti tokio stebėjimo įrašus. Planas ir laukų apžiūrų, mėginių ėmimo ir tyrimų įrašai turėtų būti saugomi tol, kol atitinkama dauginamoji medžiaga arba vaisiniai augalai yra tiekėjo žinioje, ir bent trejus metus po to, kai ta dauginamoji medžiaga ar vaisiniai augalai buvo pašalinti arba parduoti.Tas laikotarpis būtinas, kad būtų galima aptikti kenksminguosius organizmus ant sumedėjusių augalų, nes simptomai gali pasireikšti tik praėjus keleriems metams po užsikrėtimo; |
| --- | --- |

(22)

kad būtų sudarytos sąlygos atsakingai oficialiai įstaigai atlikti oficialius patikrinimus ir patikrinti, ar dauginamoji medžiaga ir vaisiniai augalai atitinka šioje direktyvoje nustatytus oficialaus sertifikavimo kokybės ir sveikatos standartus, tiekėjas turėtų būti parengęs atitinkamų genčių ar rūšių dauginamosios medžiagos ir vaisinių augalų auginimo proceso kritinių taškų nustatymo ir stebėjimo planą ir saugoti tokio stebėjimo įrašus. Planas ir laukų apžiūrų, mėginių ėmimo ir tyrimų įrašai turėtų būti saugomi tol, kol atitinkama dauginamoji medžiaga arba vaisiniai augalai yra tiekėjo žinioje, ir bent trejus metus po to, kai ta dauginamoji medžiaga ar vaisiniai augalai buvo pašalinti arba parduoti.Tas laikotarpis būtinas, kad būtų galima aptikti kenksminguosius organizmus ant sumedėjusių augalų, nes simptomai gali pasireikšti tik praėjus keleriems metams po užsikrėtimo;

| (23) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad auginant dauginamąją medžiagą ir vaisinius augalus ir jais prekiaujant būtų atliekami oficialūs patikrinimai, siekiant nustatyti, ar laikomasi šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų ir sąlygų. Siekiant užtikrinti suderintą oficialių patikrinimų procedūrą, reikėtų nustatyti apžiūros ir, prireikus, mėginių ėmimo ir tyrimų taisykles; |
| --- | --- |

(23)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad auginant dauginamąją medžiagą ir vaisinius augalus ir jais prekiaujant būtų atliekami oficialūs patikrinimai, siekiant nustatyti, ar laikomasi šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų ir sąlygų. Siekiant užtikrinti suderintą oficialių patikrinimų procedūrą, reikėtų nustatyti apžiūros ir, prireikus, mėginių ėmimo ir tyrimų taisykles;

| (24) | kad būtų išvengta prekybos sutrikimų, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama išduoti leidimą pereinamuoju laikotarpiu jų teritorijoje prekiauti dauginamąja medžiaga ir vaisiniais augalais, išaugintais iš superelitinių, elitinių ir sertifikuotų motininių augalų arba iš CAC motininių augalų, jau egzistavusių pradėjus taikyti šią direktyvą, net jei ta medžiaga ar tie vaisiniai augalai naujųjų sąlygų neatitinka; |
| --- | --- |

(24)

kad būtų išvengta prekybos sutrikimų, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama išduoti leidimą pereinamuoju laikotarpiu jų teritorijoje prekiauti dauginamąja medžiaga ir vaisiniais augalais, išaugintais iš superelitinių, elitinių ir sertifikuotų motininių augalų arba iš CAC motininių augalų, jau egzistavusių pradėjus taikyti šią direktyvą, net jei ta medžiaga ar tie vaisiniai augalai naujųjų sąlygų neatitinka;

| (25) | Komisijos direktyvos 93/48/EEB (3) ir 93/64/EEB (4) turėtų būti panaikintos; |
| --- | --- |

(25)

Komisijos direktyvos 93/48/EEB (3) ir 93/64/EEB (4) turėtų būti panaikintos;

| (26) | šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Nuolatinio vaisinių augalų genčių ir rūšių dauginamosios medžiagos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(26)

šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Nuolatinio vaisinių augalų genčių ir rūšių dauginamosios medžiagos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 SKYRIUS

APIBRĖŽTYS IR BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

1.   motininis augalas– dauginti skirtas identifikuotas augalas;

2.   atrinktasis superelitinis motininis augalas– motininis augalas, tiekėjo teikiamas pripažinti superelitiniu motininiu augalu;

3.   superelitinis motininis augalas– motininis augalas, iš kurio auginama superelitinė medžiaga;

4.   elitinis motininis augalas– motininis augalas, iš kurio auginama elitinė medžiaga;

5.   sertifikuotas motininis augalas– motininis augalas, iš kurio auginama sertifikuota medžiaga;

6.   kenksmingasis organizmas– augalams ar augaliniams produktams žalingas bet kurios rūšies, padermės ar biotipo augalas, gyvūnas arba patogeninis mikroorganizmas, nurodytas I, II ar III priede;

7.   apžiūra– augalų ar jų dalių tikrinimas plika akimi arba naudojantis lęšiu, stereoskopu ar mikroskopu;

8.   tyrimas– tikrinimas, išskyrus apžiūrą;

9.   vaisius vedantis augalas– augalas, auginamas iš motininio augalo dėl vaisių, kad būtų galima patikrinti to motininio augalo veislės tapatumą;

10.   kategorija– superelitinė, elitinė, sertifikuota arba CAC medžiaga;

11.   vegetatyvinis dauginimas– vegetatyvinis motininių augalų auginimas siekiant gauti pakankamai tos pačios kategorijos motininių augalų;

12.   motininio augalo atnaujinimas– motininio augalo pakeitimas augalu, vegetatyviniu būdu išaugintu iš jo;

13.   mikrodauginimas– augalų medžiagos vegetatyvinis dauginimas siekiant išauginti didelį skaičių augalų, kai naudojama iš augalų paimtų diferencijuotųjų vegetatyvinių pumpurų arba diferencijuotųjų vegetatyvinių meristemų kultūra in vitro;

14.   beveik be defektų– defektų, dėl kurių veikiausiai suprastėtų dauginamosios medžiagos ar vaisinių augalų kokybė arba sumažėtų jų naudingumas, yra tiek arba mažiau, nei numatoma juos tinkamai auginant ir tvarkant, ir tas lygis atitinka gerąją auginimo ir tvarkymo praktiką;

15.   beveik be kenksmingųjų organizmų– kenksmingųjų organizmų ant dauginamosios medžiagos ar vaisinių augalų yra tiek mažai, kad užtikrinama priimtina dauginamosios medžiagos kokybė ir naudingumas;

16.   Laboratorija– patalpos, kuriose atliekami dauginamosios medžiagos ir vaisinių augalų tyrimai;

17.   kriogeninis konservavimas– iki ypač žemos temperatūros atšaldytos augalų medžiagos laikymas, siekiant išlaikyti medžiagą gyvybingą.

2 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad Direktyvos 2008/90/EB I priede išvardytų genčių ir rūšių dauginamoji medžiaga ir vaisiniai augalai, kai yra auginami ir jais prekiaujama, atitiktų jiems taikytinus šios direktyvos 3–27 straipsnius.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad, augindami Direktyvos 2008/90/EB I priede išvardytų genčių ir rūšių dauginamąją medžiagą ir vaisinius augalus, tiekėjai laikytųsi 28 ir 29 straipsniuose nustatytų reikalavimų.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad auginant Direktyvos 2008/90/EB I priede išvardytų genčių ir rūšių dauginamąją medžiagą ir vaisinius augalus ir jais prekiaujant būtų atliekami oficialūs patikrinimai pagal 30 straipsnį.

4.   Tam tikros kategorijos reikalavimus atitinkanti dauginamoji medžiaga negali būti maišoma su kitų kategorijų medžiaga.

2 SKYRIUS

DAUGINAMAJAI MEDŽIAGAI IR, JEI TAIKOMA, VAISINIAMS AUGALAMS KELIAMI REIKALAVIMAI

1 SKIRSNIS

Superelitinei medžiagai taikomi reikalavimai

3 straipsnis

Superelitinės medžiagos sertifikavimo reikalavimai

1.   Dauginamoji medžiaga, išskyrus motininius augalus ir prie veislės nepriklausančius poskiepius, paprašius oficialiai sertifikuojama kaip superelitinė medžiaga, jeigu nustatyta, kad ji atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | ji tiesiogiai išauginta iš motininio augalo pagal 13 arba 14 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

ji tiesiogiai išauginta iš motininio augalo pagal 13 arba 14 straipsnį;

| b) | ji atitinka savo veislės aprašą ir jos atitiktis veislės aprašui patikrinta pagal 7 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

ji atitinka savo veislės aprašą ir jos atitiktis veislės aprašui patikrinta pagal 7 straipsnį;

| c) | ji laikoma pagal 8 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

ji laikoma pagal 8 straipsnį;

| d) | ji atitinka 10 straipsnyje nustatytus sveikatos reikalavimus; |
| --- | --- |

d)

ji atitinka 10 straipsnyje nustatytus sveikatos reikalavimus;

| e) | jeigu Komisija pagal 8 straipsnio 4 dalį leido taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, pagal kurią superelitiniai motininiai augalai ir superelitinė medžiaga gali būti auginami lauke, neužtikrinus apsaugos nuo vabzdžių, dirvožemis atitinka 11 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

jeigu Komisija pagal 8 straipsnio 4 dalį leido taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, pagal kurią superelitiniai motininiai augalai ir superelitinė medžiaga gali būti auginami lauke, neužtikrinus apsaugos nuo vabzdžių, dirvožemis atitinka 11 straipsnį;

| f) | ji atitinka 12 straipsnį dėl defektų. |
| --- | --- |

f)

ji atitinka 12 straipsnį dėl defektų.

2.   1 dalies a punkte nurodytas motininis augalas turi būti pripažintas pagal 5 straipsnį arba išaugintas vegetatyvinio dauginimo būdu pagal 13 straipsnį ar mikrodauginimo būdu pagal 14 straipsnį.

3.   Jeigu superelitinis motininis augalas ar superelitinė medžiaga nebeatitinka 7–12 straipsniuose nustatytų reikalavimų, tiekėjas juos pašalina, kad jie nebūtų šalia kitų superelitinių motininių augalų ir superelitinės medžiagos. Toks pašalintas motininis augalas ar medžiaga gali būti naudojami kaip elitinė, sertifikuota ar CAC medžiaga, jeigu atitinka šioje direktyvoje atitinkamoms kategorijoms nustatytus reikalavimus.

Užuot pašalinęs tą motininį augalą ar medžiagą, tiekėjas gali imtis reikiamų priemonių užtikrinti, kad tas motininis augalas ar medžiaga vėl atitiktų minėtuosius reikalavimus.

4 straipsnis

Prie veislės nepriklausančių poskiepių sertifikavimo kaip superelitinės medžiagos reikalavimai

1.   Prie veislės nepriklausantis poskiepis paprašius oficialiai sertifikuojamas kaip superelitinė medžiaga, jeigu nustatyta, kad jis atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | jis vegetatyvinio ar lytinio dauginimo būdu tiesiogiai išaugintas iš motininio augalo; jeigu dauginama lytiniu būdu, apdulkinantys medžiai (apdulkintojai) yra vegetatyvinio dauginimo būdu tiesiogiai išauginti iš motininio augalo; |
| --- | --- |

a)

jis vegetatyvinio ar lytinio dauginimo būdu tiesiogiai išaugintas iš motininio augalo; jeigu dauginama lytiniu būdu, apdulkinantys medžiai (apdulkintojai) yra vegetatyvinio dauginimo būdu tiesiogiai išauginti iš motininio augalo;

| b) | jis atitinka savo rūšies aprašą; |
| --- | --- |

b)

jis atitinka savo rūšies aprašą;

| c) | jis laikomas pagal 8 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

jis laikomas pagal 8 straipsnį;

| d) | jis atitinka 10 straipsnyje nustatytus sveikatos reikalavimus; |
| --- | --- |

d)

jis atitinka 10 straipsnyje nustatytus sveikatos reikalavimus;

| e) | jeigu Komisija pagal 8 straipsnio 4 dalį leido taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, pagal kurią superelitiniai motininiai augalai ir superelitinė medžiaga gali būti auginami lauke, neužtikrinus apsaugos nuo vabzdžių, dirvožemis atitinka 11 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

jeigu Komisija pagal 8 straipsnio 4 dalį leido taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, pagal kurią superelitiniai motininiai augalai ir superelitinė medžiaga gali būti auginami lauke, neužtikrinus apsaugos nuo vabzdžių, dirvožemis atitinka 11 straipsnį;

| f) | ji atitinka 12 straipsnį dėl defektų. |
| --- | --- |

f)

ji atitinka 12 straipsnį dėl defektų.

2.   1 dalies a punkte nurodytas motininis augalas turi būti pripažintas pagal 6 straipsnį arba išaugintas vegetatyvinio dauginimo būdu pagal 13 straipsnį ar mikrodauginimo būdu pagal 14 straipsnį.

3.   Jeigu superelitiniu motininiu augalu ar superelitine medžiaga laikomas poskiepis nebeatitinka 8–12 straipsniuose nustatytų reikalavimų, tiekėjas jį pašalina, kad jis nebūtų šalia kitų superelitinių motininių augalų ir superelitinės medžiagos. Toks pašalintas poskiepis gali būti naudojamas kaip elitinė, sertifikuota ar CAC medžiaga, jeigu atitinka šioje direktyvoje atitinkamoms kategorijoms nustatytus reikalavimus.

Užuot pašalinęs tą poskiepį, tiekėjas gali imtis reikiamų priemonių užtikrinti, kad tas poskiepis vėl atitiktų minėtuosius reikalavimus.

5 straipsnis

Superelitinio motininio augalo pripažinimo reikalavimai

1.   Atsakinga oficiali įstaiga augalą pripažįsta superelitiniu motininiu augalu, jeigu jis atitinka 7–12 straipsnius ir jo atitiktis savo veislės aprašui nustatoma pagal 2, 3 ir 4 dalis.

Toks pripažinimas suteikiamas remiantis oficialiu patikrinimu ir tyrimų rezultatais, įrašais bei procedūromis pagal 30 straipsnį.

2.   Atsakinga oficiali įstaiga nustato, ar superelitinis motininis augalas atitinka savo veislės aprašą, stebėdama veislės požymių reiškimąsi. Stebima remiantis vienu iš šių elementų:

| a) | į bet kurį nacionalinį registrą įtrauktų veislių, taip pat veislių, kurioms taikoma augalo veislės teisinė apsauga, oficialiu aprašu; |
| --- | --- |

a)

į bet kurį nacionalinį registrą įtrauktų veislių, taip pat veislių, kurioms taikoma augalo veislės teisinė apsauga, oficialiu aprašu;

| b) | prie paraiškos dėl veislių, dėl kurių teikiama registracijos bet kurioje valstybėje narėje paraiška, kaip nurodyta Komisijos įgyvendinimo direktyvos 2014/97/ES (5) 5 straipsnio 1 dalyje, pridedamu aprašu; |
| --- | --- |

b)

prie paraiškos dėl veislių, dėl kurių teikiama registracijos bet kurioje valstybėje narėje paraiška, kaip nurodyta Komisijos įgyvendinimo direktyvos 2014/97/ES (5) 5 straipsnio 1 dalyje, pridedamu aprašu;

| c) | prie paraiškos dėl veislių, dėl kurių teikiama augalo veislės teisinės apsaugos registracijos paraiška, pridedamu aprašu; |
| --- | --- |

c)

prie paraiškos dėl veislių, dėl kurių teikiama augalo veislės teisinės apsaugos registracijos paraiška, pridedamu aprašu;

| d) | oficialiai pripažintu aprašu, jeigu veislė, kuriai taikomas tas aprašas, įtraukta į nacionalinį registrą. |
| --- | --- |

d)

oficialiai pripažintu aprašu, jeigu veislė, kuriai taikomas tas aprašas, įtraukta į nacionalinį registrą.

3.   Taikant 2 dalies b arba c punktą, superelitinis motininis augalas pripažįstamas tik jei yra bet kurios atsakingos oficialios įstaigos Sąjungoje arba trečiojoje šalyje parengta ataskaita, kurioje įrodoma, kad atitinkama veislė yra išskirtinė, vienoda ir stabili. Vis dėlto, kol veislė dar neįregistruota, atitinkamas motininis augalas ir iš jo išauginta medžiaga gali būti naudojami tik elitinei arba sertifikuotai medžiagai auginti ir jais negali būti prekiaujama kaip superelitine, elitine ar sertifikuota medžiaga.

4.   Jeigu nustatyti atitiktį veislės aprašui įmanoma tik remiantis vaisius vedančio augalo požymiais, stebimas veislės požymių reiškimasis iš superelitinio motininio augalo išauginto vaisius vedančio augalo vaisiuose. Tokie vaisius vedantys augalai laikomi atskirai nuo superelitinių motininių augalų ir superelitinės medžiagos.

Vaisius vedantys augalai apžiūrimi tinkamiausiais metų laikais, atsižvelgiant į klimato ir atitinkamų genčių ar rūšių augalų augimo sąlygas.

6 straipsnis

Prie veislės nepriklausančio poskiepio pripažinimo reikalavimai

Atsakinga oficiali įstaiga prie veislės nepriklausantį poskiepį pripažįsta superelitiniu motininiu augalu, jeigu jis atitinka savo rūšies aprašą ir 8–12 straipsnius.

Toks pripažinimas suteikiamas remiantis oficialiu patikrinimu ir tyrimų rezultatais, įrašais bei procedūromis, tiekėjo taikomomis pagal 30 straipsnį.

7 straipsnis

Atitikties veislės aprašui patikra

Atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas reguliariai tikrina, ar superelitiniai motininiai augalai ir superelitinė medžiaga atitinka savo veislės aprašą, laikydamiesi 5 straipsnio 2 ir 3 dalių pagal konkrečią veislę ir taikytą dauginimo metodą.

Atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas ne tik reguliariai tikrina superelitinius motininius augalus ir superelitinę medžiagą, bet ir po kiekvieno atnaujinimo patikrina atnaujinus gautus superelitinius motininius augalus.

8 straipsnis

Superelitinių motininių augalų ir superelitinės medžiagos laikymo reikalavimai

1.   Tiekėjai superelitinius motininius augalus ir superelitinę medžiagą laiko atitinkamoms gentims ar rūšims skirtose patalpose, kurios yra apsaugotos nuo vabzdžių ir kuriose užtikrinama, kad per visą auginimo procesą nepatektų oru ar iš kitų galimų šaltinių perduodama infekcija.

Atrinktieji superelitiniai motininiai augalai laikomi apsaugoti nuo vabzdžių ir fiziškai atskirti nuo superelitinių motininių augalų pirmoje pastraipoje nurodytose patalpose, kol bus atlikti visi tyrimai dėl atitikties 9 straipsnio 1 ir 2 dalims.

2.   Superelitiniai motininiai augalai ir superelitinė medžiaga laikomi taip, kad per visą auginimo procesą būtų atskirai identifikuojami.

3.   Superelitiniai motininiai augalai ir superelitinė medžiaga auginami be sąlyčio su dirvožemiu, vazonuose su auginimo medžiaga, kuri yra be dirvožemio arba sterilizuota. Jie identifikuojami ženklinant etiketėmis, kad būtų užtikrintas jų atsekamumas.

4.   Nukrypstant nuo 1, 2 ir 3 dalių, valstybei narei gali būti suteiktas leidimas tam tikrų genčių ar rūšių superelitinius motininius augalus ir superelitinę medžiagą auginti lauke neužtikrinus apsaugos nuo vabzdžių. Tokia medžiaga identifikuojama ženklinant etiketėmis, kad būtų užtikrintas jos atsekamumas. Toks leidimas suteikiamas, jeigu susijusi valstybė narė užtikrina, kad būtų imtasi reikiamų priemonių siekiant išvengti oru ar per šaknų sąlytį perduodamos infekcijos, taip pat kryžminės infekcijos, perduodamos per mašinas, skiepijimo įrankius ir iš kitų galimų šaltinių.

5.   Superelitiniai motininiai augalai ir superelitinė medžiaga gali būti laikomi taikant kriogeninį konservavimą.

6.   Superelitinius motininius augalus galima naudoti tik laikotarpį, apskaičiuotą atsižvelgiant į veislės stabilumą arba aplinkos sąlygas, kuriomis jie auginami, ir bet kuriuos kitus veiksnius, darančius poveikį veislės stabilumui.

9 straipsnis

Atrinktųjų superelitinių motininių augalų ir atnaujinus gautų superelitinių motininių augalų sveikatos reikalavimai

1.   Atrinktasis superelitinis motininis augalas turi neturėti I priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų.

Per apžiūrą patalpose ir laukuose turi būti nustatyta, kad atitinkamas atrinktasis superelitinis motininis augalas neturi I priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų.

Apžiūrą vykdo atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas.

Kilus abejonių dėl tų kenksmingųjų organizmų buvimo, atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas paima atitinkamo atrinktojo superelitinio motininio augalo mėginių ir atlieka tyrimus.

2.   Atrinktasis superelitinis motininis augalas turi neturėti II priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų.

Per apžiūrą patalpose ir laukuose, taip pat paėmus mėginių ir atlikus tyrimus turi būti nustatyta, kad atitinkamas atrinktasis superelitinis motininis augalas neturi II priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų.

Apžiūrą vykdo, mėginius ima ir tyrimus atlieka atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas.

Mėginiai imami ir tyrimai atliekami tinkamiausiu metų laiku, atsižvelgiant į klimato ir augalo augimo sąlygas, taip pat į su tuo augalu susijusių kenksmingųjų organizmų biologines savybes. Be to, jeigu kyla abejonių dėl tų kenksmingųjų organizmų buvimo, mėginiai imami ir tyrimai atliekami bet kuriuo metų laiku.

3.   1 ir 2 dalyse numatytam mėginių ėmimui ir tyrimams valstybės narės taiko Europos ir Viduržemio jūros regiono augalų apsaugos organizacijos (EPPO) arba kitus tarptautiniu mastu pripažintus protokolus. Jeigu tokių protokolų nėra, atsakinga oficiali įstaiga taiko atitinkamus nacionalinio lygmens protokolus. Tokiu atveju valstybės narės paprašytos tuos protokolus pateikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.

Atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas mėginius pateikia atsakingos oficialios įstaigos oficialiai pripažintoms laboratorijoms.

Atrinktiesiems superelitiniams motininiams augalams taikomas tyrimų metodas virusams, viroidams, ligas sukeliantiems į virusus panašiems organizmams ir fitoplazmoms nustatyti – biologinis indeksavimas naudojant indikatorinius augalus. Gali būti taikomi ir kiti tyrimų metodai, jeigu valstybė narė, remdamasi tarpusavyje įvertintais moksliniais įrodymais, mano, kad tais metodais gaunamų rezultatų patikimumas prilygsta biologinio indeksavimo naudojant indikatorinius augalus patikimumui.

4.   Nukrypstant nuo 2 dalies, jei atrinktasis superelitinis motininis augalas yra sėjinukas, jį apžiūrėti, paimti mėginių ir atlikti tyrimus reikalaujama tik dėl perduodamų per žiedadulkes II priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų virusų, viroidų ar ligas sukeliančių į virusus panašių organizmų, jeigu per oficialų patikrinimą patvirtinta, kad atitinkamas sėjinukas išaugintas iš sėklos augalo, kuriam nepasireiškė tų virusų, viroidų ar į virusus panašių organizmų sukeliamų ligų simptomų, ir kad tas sėjinukas laikytas pagal 8 straipsnio 1 ir 3 dalis.

5.   Atnaujinus gautam superelitiniam motininiam augalui taip pat taikomos 1 ir 3 dalys.

Atnaujinus gautas superelitinis motininis augalas turi neturėti II priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų virusų ir viroidų.

Per apžiūrą patalpose, laukuose ir siuntose, taip pat paėmus mėginių ir atlikus tyrimus turi būti nustatyta, kad tas superelitinis motininis augalas neturi minėtųjų virusų ir viroidų.

Apžiūrą vykdo, mėginius ima ir tyrimus atlieka atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas.

10 straipsnis

Superelitinių motininių augalų ir superelitinės medžiagos sveikatos reikalavimai

1.   Superelitinis motininis augalas ar superelitinė medžiaga turi neturėti I priedo A dalyje ir II priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų.

Per apžiūrą patalpose, laukuose ir siuntose turi būti nustatyta, kad atitinkamas superelitinis motininis augalas ar superelitinė medžiaga neturi I priedo A dalyje ir II priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų. Apžiūrą vykdo atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas.

I priedo B dalyje išvardytų kenksmingųjų organizmų apniktų superelitinių motininių augalų ar superelitinės medžiagos procentas negali viršyti ten nustatytų leidžiamųjų nuokrypų lygių. Per apžiūrą patalpose, laukuose ir siuntose turi būti nustatyta, kad atitinkami superelitiniai motininiai augalai ar superelitinė medžiaga atitinka tuos lygius. Apžiūrą vykdo atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas.

Kilus abejonių dėl tų kenksmingųjų organizmų buvimo, atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas paima atitinkamo superelitinio motininio augalo ar superelitinės medžiagos mėginių ir atlieka tyrimus.

2.   Atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas apžiūri superelitinį motininį augalą ar superelitinę medžiagą, ima jų mėginius ir atlieka tyrimus, kaip nustatyta IV priede, atsižvelgiant į atitinkamą gentį ar rūšį.

3.   Valstybės narės 1 dalyje numatytus mėginius ima ir tyrimus atlieka taikydamos EPPO arba kitus tarptautiniu mastu pripažintus protokolus. Jeigu tokių protokolų nėra, atsakinga oficiali įstaiga taiko atitinkamus nacionalinio lygmens protokolus. Tokiu atveju valstybės narės paprašytos tuos protokolus pateikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.

Atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas mėginius pateikia atsakingos oficialios įstaigos oficialiai pripažintoms laboratorijoms.

4.   Naudojant kriogeninį konservavimą, superelitiniams motininiams augalams ir superelitinei medžiagai 1 dalis netaikoma.

11 straipsnis

Dirvožemiui taikomi reikalavimai

1.   Superelitinius motininius augalus ir superelitinę medžiagą galima auginti tik dirvožemyje, kuriame nėra jokių III priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų, kurie yra užkrėsti tai genčiai ar rūšiai žalingais virusais. Ar tokių kenksmingųjų organizmų nėra, nustatoma paėmus mėginių ir atlikus tyrimus.

Tokius mėginius ima atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas.

Tokie mėginiai imami ir tyrimai atliekami prieš sodinant atitinkamus superelitinius motininius augalus ar superelitinę medžiagą ir, jeigu kyla įtarimų dėl 1 pastraipoje nurodytų kenksmingųjų organizmų buvimo, kartojami jiems augant.

Tokie mėginiai imami ir tyrimai atliekami atsižvelgiant į klimato sąlygas ir III priede išvardytų kenksmingųjų organizmų biologines savybes, jeigu tie kenksmingieji organizmai yra susiję su atitinkamais superelitiniais motininiais augalais ar superelitine medžiaga.

2.   Jeigu augalai, kurie būna užkrėsti III priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytais kenksmingaisiais organizmais, auginimo dirvožemyje neauginti bent penkerius metus ir nekyla abejonių, kad atitinkamų kenksmingųjų organizmų tame dirvožemyje nėra, mėginiai neimami ir tyrimai neatliekami.

Jeigu atsakinga oficiali įstaiga, remdamasi oficialiu patikrinimu, padaro išvadą, kad dirvožemyje nėra jokių III priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų, kurie būna užkrėsti tai genčiai ar rūšiai žalingais virusais, mėginiai neimami ir tyrimai neatliekami.

3.   Jeigu imami mėginiai ir atliekami tyrimai, kaip nurodyta 1 dalyje, valstybės narės taiko EPPO arba kitus tarptautiniu mastu pripažintus protokolus. Jeigu tokių protokolų nėra, valstybės narės taiko atitinkamus nacionalinio lygmens protokolus. Tokiu atveju valstybės narės paprašytos tuos protokolus pateikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.

12 straipsnis

Su prastesnę kokybę galinčiais lemti defektais susiję reikalavimai

Apžiūrėjus turi būti nustatyta, kad superelitiniai motininiai augalai ir superelitinė medžiaga yra beveik be defektų. Apžiūrą vykdo atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas. Defektais laikomi pažeidimai, spalvos pakitimas, surandėję audiniai ar išdžiūvimas, turintys įtakos dauginamosios medžiagos kokybei ir naudingumui.

13 straipsnis

Superelitinių motininių augalų vegetatyvinio dauginimo, atnaujinimo ir dauginimo reikalavimai

1.   Tiekėjas gali vegetatyviniu būdu dauginti arba atnaujinti pagal 5 straipsnio 1 dalį pripažintą superelitinį motininį augalą.

2.   Tiekėjas gali dauginti superelitinį motininį augalą, kad gautų superelitinę medžiagą.

3.   Superelitiniai motininiai augalai dauginami vegetatyviniu būdu, atnaujinami ir dauginami laikantis 4 dalyje nurodytų protokolų.

4.   Valstybės narės taiko superelitinių motininių augalų vegetatyvinio dauginimo, atnaujinimo ir dauginimo protokolus. Valstybės narės taiko EPPO arba kitus tarptautiniu mastu pripažintus protokolus. Jeigu tokių protokolų nėra, valstybės narės taiko atitinkamus nacionalinio lygmens protokolus. Tokiu atveju valstybės narės paprašytos tuos protokolus pateikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.

Šios dalies 1 pastraipoje nurodyti protokolai turi būti išbandyti su atitinkamomis gentimis ar rūšimis joms tinkamu laikomą laikotarpį. Laikotarpis laikomas tinkamu, jeigu per jį galima patvirtinti augalų fenotipą, atsižvelgiant į atitiktį veislės aprašui, remiantis vaisių auginimo arba poskiepių vegetacinio vystymosi stebėjimu.

5.   Tiekėjas superelitinį motininį augalą gali atnaujinti tik prieš 8 straipsnio 6 dalyje nurodyto laikotarpio pabaigą.

14 straipsnis

Superelitinių motininių augalų vegetatyvinio dauginimo, atnaujinimo ir mikrodauginimo reikalavimai

1.   Siekiant išauginti kitų superelitinių motininių augalų ar superelitinės medžiagos, superelitiniai motininiai augalai dauginami vegetatyviniu būdu, atnaujinami ir dauginami mikrodauginimo būdu laikantis 2 dalyje nurodytų protokolų.

2.   Valstybės narės taiko su superelitinių motininių augalų ir superelitinės medžiagos mikrodauginimu susijusius EPPO arba kitus tarptautiniu mastu pripažintus protokolus. Jeigu tokių protokolų nėra, valstybės narės taiko atitinkamus nacionalinio lygmens protokolus. Tokiu atveju valstybės narės paprašytos tuos protokolus pateikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.

Valstybės narės taiko tik protokolus, išbandytus su atitinkama gentimi ar rūšimi laikotarpį, laikomą pakankamu augalų fenotipui patvirtinti, atsižvelgiant į atitiktį veislės aprašui, remiantis vaisių auginimo arba poskiepių vegetacinio vystymosi stebėjimu.

2 SKIRSNIS

Elitinei medžiagai taikomi reikalavimai

15 straipsnis

Elitinės medžiagos sertifikavimo reikalavimai

1.   Dauginamoji medžiaga, išskyrus elitinius motininius augalus ir prie veislės nepriklausančius poskiepius, paprašius oficialiai sertifikuojama kaip elitinė medžiaga, jeigu atitinka 2, 3 ir 4 dalyse nustatytus reikalavimus.

2.   Dauginamoji medžiaga turi būti išauginta iš elitinio motininio augalo.

Elitinis motininis augalas turi atitikti vieną iš šių reikalavimų:

| a) | būti išaugintas iš superelitinės medžiagos arba |
| --- | --- |

a)

būti išaugintas iš superelitinės medžiagos arba

| b) | būti vegetatyvinio dauginimo būdu išaugintas iš elitinio motininio augalo pagal 19 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

būti vegetatyvinio dauginimo būdu išaugintas iš elitinio motininio augalo pagal 19 straipsnį.

3.   Dauginamoji medžiaga turi atitikti 7 straipsnyje, 8 straipsnio 6 dalyje ir 12 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

4.   Dauginamoji medžiaga turi atitikti papildomus reikalavimus, susijusius su:

| a) | sveikata, kaip nustatyta 16 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

sveikata, kaip nustatyta 16 straipsnyje;

| b) | dirvožemiu, kaip nustatyta 17 straipsnyje; |
| --- | --- |

b)

dirvožemiu, kaip nustatyta 17 straipsnyje;

| c) | elitinių motininių augalų ir elitinės medžiagos laikymu, kaip nustatyta 18 straipsnyje, ir |
| --- | --- |

c)

elitinių motininių augalų ir elitinės medžiagos laikymu, kaip nustatyta 18 straipsnyje, ir

| d) | specialiomis dauginimo sąlygomis, kaip nustatyta 19 straipsnyje. |
| --- | --- |

d)

specialiomis dauginimo sąlygomis, kaip nustatyta 19 straipsnyje.

5.   Prie veislės nepriklausantis poskiepis paprašius oficialiai sertifikuojamas kaip elitinė medžiaga, jeigu atitinka savo rūšies aprašą, taip pat 8 straipsnio 2 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus ir 12, 16, 17, 18 ir 19 straipsniuose išdėstytus papildomus reikalavimus.

6.   Taikant šį skirsnį, bet kuri 3 ir 5 dalyse nurodytose nuostatose pateikta superelitinių motininių augalų nuoroda laikoma nuoroda į elitinius motininius augalus, o bet kokia superelitinės medžiagos nuoroda – nuoroda į elitinę medžiagą.

7.   Jeigu elitinis motininis augalas ar elitinė medžiaga nebeatitinka 7 straipsnyje, 8 straipsnio 2 ir 6 dalyse ir 12, 16 bei 17 straipsniuose nustatytų reikalavimų, tiekėjas juos pašalina, kad jie nebūtų šalia kitų elitinių motininių augalų ir elitinės medžiagos. Toks pašalintas motininis augalas ar medžiaga gali būti naudojami kaip sertifikuota ar CAC medžiaga, jeigu atitinka šioje direktyvoje atitinkamoms kategorijoms nustatytus reikalavimus.

Užuot pašalinęs tą motininį augalą ar medžiagą, tiekėjas gali imtis reikiamų priemonių užtikrinti, kad tas motininis augalas ar medžiaga vėl atitiktų minėtuosius reikalavimus.

8.   Jeigu elitiniu motininiu augalu ar elitine medžiaga laikomas prie veislės nepriklausantis poskiepis nebeatitinka 8 straipsnio 2 ir 6 dalyse ir 12, 16 bei 17 straipsniuose nustatytų reikalavimų, tiekėjas jį pašalina, kad jis nebūtų šalia kitų elitinių motininių augalų ir elitinės medžiagos. Toks pašalintas poskiepis gali būti naudojamas kaip sertifikuota ar CAC medžiaga, jeigu atitinka šioje direktyvoje atitinkamoms kategorijoms nustatytus reikalavimus.

Užuot pašalinęs tą poskiepį, tiekėjas gali imtis reikiamų priemonių užtikrinti, kad tas poskiepis vėl atitiktų minėtuosius reikalavimus.

16 straipsnis

Sveikatos reikalavimai

1.   Elitinis motininis augalas ar elitinė medžiaga turi neturėti I priedo A dalyje ir II priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų.

Per apžiūrą patalpose, laukuose ir siuntose turi būti nustatyta, kad atitinkamas elitinis motininis augalas ar elitinė medžiaga neturi I priedo A dalyje ir II priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų. Apžiūrą vykdo atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas.

I priedo B dalyje išvardytų kenksmingųjų organizmų apniktų elitinių motininių augalų ar elitinės medžiagos procentas negali viršyti ten nustatytų leidžiamųjų nuokrypų lygių. Per apžiūrą patalpose, laukuose ir siuntose turi būti nustatyta, kad atitinkami elitiniai motininiai augalai ar elitinė medžiaga atitinka tuos lygius. Apžiūrą vykdo atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas.

Kilus abejonių dėl tų kenksmingųjų organizmų buvimo, atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas paima atitinkamo elitinio motininio augalo ar elitinės medžiagos mėginių ir atlieka tyrimus.

2.   Atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas apžiūri elitinį motininį augalą ar elitinę medžiagą, ima jų mėginius ir atlieka tyrimus, kaip nustatyta IV priede, atsižvelgiant į atitinkamą gentį ar rūšį.

3.   Valstybės narės 1 dalyje numatytus mėginius ima ir tyrimus atlieka taikydamos EPPO arba kitus tarptautiniu mastu pripažintus protokolus. Jeigu tokių protokolų nėra, atsakinga oficiali įstaiga taiko atitinkamus nacionalinio lygmens protokolus. Tokiu atveju valstybės narės paprašytos tuos protokolus pateikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.

Atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas mėginius pateikia atsakingos oficialios įstaigos oficialiai pripažintoms laboratorijoms.

4.   Naudojant kriogeninį konservavimą, elitiniams motininiams augalams ir elitinei medžiagai 1 dalis netaikoma.

17 straipsnis

Dirvožemiui taikomi reikalavimai

1.   Elitinius motininius augalus ir elitinę medžiagą galima auginti tik dirvožemyje, kuriame nėra jokių III priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų, kurie yra užkrėsti tai genčiai ar rūšiai žalingais virusais. Ar tokių virusais užkrėstų kenksmingųjų organizmų nėra, nustatoma paėmus mėginių ir atlikus tyrimus.

Tokius mėginius ima atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas.

Tokie mėginiai imami ir tyrimai atliekami prieš sodinant atitinkamus elitinius motininius augalus ar elitinę medžiagą ir, jeigu kyla įtarimų dėl 1 pastraipoje nurodytų kenksmingųjų organizmų buvimo, kartojami jiems augant.

Tokie mėginiai imami ir tyrimai atliekami atsižvelgiant į klimato sąlygas ir III priede išvardytų kenksmingųjų organizmų biologines savybes, jeigu tie kenksmingieji organizmai yra susiję su atitinkamais elitiniais motininiais augalais ar elitine medžiaga.

2.   Jeigu augalai, kurie būna užkrėsti III priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytais kenksmingaisiais organizmais, auginimo dirvožemyje neauginti bent penkerius metus ir nekyla abejonių, kad atitinkamų kenksmingųjų organizmų tame dirvožemyje nėra, mėginiai neimami ir tyrimai neatliekami.

Jeigu atsakinga oficiali įstaiga, remdamasi oficialiu patikrinimu, padaro išvadą, kad dirvožemyje nėra jokių III priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų, kurie būna užkrėsti tai genčiai ar rūšiai žalingais virusais, mėginiai neimami ir tyrimai neatliekami.

3.   Jeigu imami mėginiai ir atliekami tyrimai, kaip nurodyta 1 dalyje, valstybės narės taiko EPPO arba kitus tarptautiniu mastu pripažintus protokolus. Jeigu tokių protokolų nėra, valstybės narės taiko atitinkamus nacionalinio lygmens protokolus. Tokiu atveju valstybės narės paprašytos tuos protokolus pateikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.

18 straipsnis

Elitinių motininių augalų ir elitinės medžiagos laikymo reikalavimai

1.   Elitiniai motininiai augalai ir elitinė medžiaga laikomi laukuose, atskirtuose nuo potencialių oru ar per šaknų sąlytį perduodamos infekcijos šaltinių, taip pat nuo kryžminės infekcijos, perduodamos per mašinas, skiepijimo įrankius ir iš kitų galimų šaltinių.

2.   1 dalyje nurodytų laukų atskirties atstumas nustatomas atsižvelgiant į regiono aplinkybes, dauginamosios medžiagos tipą, kenksmingųjų organizmų buvimą konkrečioje teritorijoje ir susijusius rizikos veiksnius, kuriuos atsakinga oficiali įstaiga nustatė remdamasi oficialiu patikrinimu.

19 straipsnis

Vegetatyvinio dauginimo sąlygos

1.   Kaip nurodyta 15 straipsnio 2 dalies a punkte, iš superelitinės medžiagos išaugintus elitinius motininius augalus galima vegetatyviniu būdu dauginti reikiamą skaičių kartų, kad būtų gautas reikiamas elitinių motininių augalų skaičius. Elitiniai motininiai augalai dauginami vegetatyviniu būdu pagal 13 straipsnį arba mikrodauginimo būdu pagal 14 straipsnį. Atitinkamų genčių ar rūšių augalų didžiausias leidžiamas kartų skaičius ir ilgiausia leidžiama elitinių motininių augalų gyvavimo trukmė nustatyti V priede.

2.   Jeigu leidžiama išauginti daug elitinių motininių augalų kartų, kiekviena karta, išskyrus pirmąją, gali būti išauginta iš bet kurios ankstesnės kartos.

3.   Skirtingų kartų dauginamoji medžiaga laikoma atskirai.

3 SKIRSNIS

Sertifikuotai medžiagai taikomi reikalavimai

20 straipsnis

Sertifikuotos medžiagos sertifikavimo reikalavimai

1.   Dauginamoji medžiaga, išskyrus motininius augalus, ir vaisiniai augalai paprašius oficialiai sertifikuojami kaip sertifikuota medžiaga, jeigu atitinka 2, 3 ir 4 dalyse nustatytus reikalavimus.

2.   Dauginamoji medžiaga ir vaisiniai augalai turi būti išauginti iš sertifikuoto motininio augalo.

Sertifikuotas motininis augalas turi atitikti vieną iš šių reikalavimų:

| a) | būti išaugintas iš superelitinės medžiagos |
| --- | --- |

a)

būti išaugintas iš superelitinės medžiagos

| b) | būti išaugintas iš elitinės medžiagos. |
| --- | --- |

b)

būti išaugintas iš elitinės medžiagos.

3.   Dauginamoji medžiaga ir vaisiniai augalai turi atitikti 7 straipsnyje, 8 straipsnio 6 dalyje ir 12, 21 bei 22 straipsniuose nustatytus reikalavimus.

4.   Dauginamoji medžiaga ir vaisiniai augalai turi atitikti 21 straipsnyje nustatytus sveikatos reikalavimus.

Dauginamoji medžiaga ir vaisiniai augalai turi būti išauginti iš sertifikuoto motininio augalo, atitinkančio 22 straipsnyje nustatytus dirvožemiui taikomus reikalavimus.

5.   Prie veislės nepriklausantis poskiepis paprašius oficialiai sertifikuojamas kaip sertifikuota medžiaga, jeigu atitinka savo rūšies aprašą, taip pat 8 straipsnio 6 dalyje nustatytus reikalavimus ir 12, 21 bei 22 straipsniuose išdėstytus papildomus reikalavimus.

6.   Taikant šį skirsnį, bet kuri 3 ir 5 dalyse nurodytose nuostatose pateikta superelitinių motininių augalų nuoroda laikoma nuoroda į sertifikuotus motininius augalus, o bet kokia superelitinės medžiagos nuoroda – nuoroda į sertifikuotą medžiagą.

7.   Jeigu sertifikuotas motininis augalas ar sertifikuota medžiaga nebeatitinka 7 straipsnyje, 8 straipsnio 6 dalyje ir 12, 21 bei 22 straipsniuose nustatytų reikalavimų, tiekėjas juos pašalina, kad jie nebūtų šalia kitų sertifikuotų motininių augalų ir sertifikuotos medžiagos. Toks pašalintas motininis augalas ar medžiaga gali būti naudojami kaip CAC medžiaga, jeigu atitinka 4 skirsnyje nustatytus reikalavimus.

Užuot pašalinęs tą motininį augalą ar medžiagą, tiekėjas gali imtis reikiamų priemonių užtikrinti, kad tas motininis augalas ar medžiaga vėl atitiktų minėtuosius reikalavimus.

8.   Jeigu sertifikuotu motininiu augalu ar sertifikuota medžiaga laikomas prie veislės nepriklausantis poskiepis nebeatitinka 8 straipsnio 6 dalyje ir 12, 21 bei 22 straipsniuose nustatytų reikalavimų, tiekėjas jį pašalina, kad jis nebūtų šalia kitų sertifikuotų motininių augalų ir sertifikuotos medžiagos. Toks pašalintas motininis augalas ar medžiaga gali būti naudojami kaip CAC medžiaga, jeigu atitinka 4 skirsnyje nustatytus reikalavimus.

Užuot pašalinęs tą poskiepį, tiekėjas gali imtis reikiamų priemonių užtikrinti, kad tas poskiepis vėl atitiktų minėtuosius reikalavimus.

21 straipsnis

Sveikatos reikalavimai

1.   Sertifikuotas motininis augalas ar sertifikuota medžiaga turi neturėti I priedo A dalyje ir II priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų.

Per apžiūrą patalpose, laukuose ir siuntose turi būti nustatyta, kad atitinkamas sertifikuotas motininis augalas ar sertifikuota medžiaga neturi I priedo A dalyje ir II priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų. Apžiūrą vykdo atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas.

I priedo B dalyje išvardytų kenksmingųjų organizmų apniktų sertifikuotų motininių augalų ar sertifikuotos medžiagos procentas negali viršyti ten nustatytų leidžiamųjų nuokrypų lygių. Per apžiūrą patalpose, laukuose ir siuntose turi būti nustatyta, kad atitinkami sertifikuoti motininiai augalai ar sertifikuota medžiaga atitinka tuos lygius. Apžiūrą vykdo atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas.

Kilus abejonių dėl tų kenksmingųjų organizmų buvimo, atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas paima atitinkamo sertifikuoto motininio augalo ar sertifikuotos medžiagos mėginių ir atlieka tyrimus.

2.   Atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas apžiūri sertifikuotą motininį augalą ar sertifikuotą medžiagą, ima jų mėginius ir atlieka tyrimus, kaip nustatyta IV priede, atsižvelgiant į atitinkamą gentį ar rūšį.

3.   Valstybės narės 1 dalyje numatytus mėginius ima ir tyrimus atlieka taikydamos EPPO arba kitus tarptautiniu mastu pripažintus protokolus. Jeigu tokių protokolų nėra, atsakinga oficiali įstaiga taiko atitinkamus nacionalinio lygmens protokolus. Tokiu atveju valstybės narės paprašytos tuos protokolus pateikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.

Atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas mėginius pateikia atsakingos oficialios įstaigos oficialiai pripažintoms laboratorijoms.

4.   Naudojant kriogeninį konservavimą, sertifikuotiems motininiams augalams ir sertifikuotai medžiagai 1 dalis netaikoma.

22 straipsnis

Dirvožemiui taikomi reikalavimai

1.   Sertifikuotus motininius augalus galima auginti tik dirvožemyje, kuriame nėra jokių III priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų, kurie yra užkrėsti tai genčiai ar rūšiai žalingais virusais. Ar tokių virusais užkrėstų kenksmingųjų organizmų nėra, nustatoma paėmus mėginių ir atlikus tyrimus.

Tokius mėginius ima atsakinga oficiali įstaiga ir, prireikus, tiekėjas.

Tokie mėginiai imami ir tyrimai atliekami prieš sodinant atitinkamą sertifikuotą motininį augalą ir, jeigu kyla įtarimų dėl 1 pastraipoje nurodytų kenksmingųjų organizmų buvimo, kartojami jam augant.

Tokie mėginiai imami ir tyrimai atliekami atsižvelgiant į klimato sąlygas ir III priede išvardytų kenksmingųjų organizmų biologines savybes, jeigu tie kenksmingieji organizmai susiję su atitinkamais sertifikuotais motininiais augalais ar sertifikuota medžiaga.

2.   Jeigu augalai, kurie būna užkrėsti III priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytais kenksmingaisiais organizmais, auginimo dirvožemyje neauginti bent penkerius metus ir nekyla abejonių, kad atitinkamų kenksmingųjų organizmų tame dirvožemyje nėra, mėginiai neimami ir tyrimai neatliekami.

Jeigu atsakinga oficiali įstaiga, remdamasi oficialiu patikrinimu, padaro išvadą, kad dirvožemyje nėra jokių III priede atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų, kurie būna užkrėsti tai genčiai ar rūšiai žalingais virusais, mėginiai neimami ir tyrimai neatliekami.

Mėginiai neimami ir tyrimai neatliekami auginant sertifikuotus vaisinius augalus.

3.   Jeigu imami mėginiai ir atliekami tyrimai, kaip nurodyta 1 dalyje, valstybės narės taiko EPPO arba kitus tarptautiniu mastu pripažintus protokolus. Jeigu tokių protokolų nėra, valstybės narės taiko atitinkamus nacionalinio lygmens protokolus. Tokiu atveju valstybės narės paprašytos tuos protokolus pateikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.

4 SKIRSNIS

CAC medžiagai taikomi reikalavimai

23 straipsnis

CAC medžiagai, išskyrus prie veislės nepriklausančius poskiepius, taikomos sąlygos

1.   CAC medžiaga, išskyrus prie veislės nepriklausančius poskiepius, gali būti prekiaujama tik nustačius, kad ji atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | ji išauginta iš tiekėjo užregistruoto identifikuoto medžiagos šaltinio; |
| --- | --- |

a)

ji išauginta iš tiekėjo užregistruoto identifikuoto medžiagos šaltinio;

| b) | ji atitinka veislės aprašą pagal 25 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

ji atitinka veislės aprašą pagal 25 straipsnį;

| c) | ji atitinka 26 straipsnyje nustatytus sveikatos reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

ji atitinka 26 straipsnyje nustatytus sveikatos reikalavimus;

| d) | ji atitinka 27 straipsnį dėl defektų. |
| --- | --- |

d)

ji atitinka 27 straipsnį dėl defektų.

2.   Veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi 1 dalies, imasi tiekėjas.

3.   Jeigu CAC medžiaga nebeatitinka 1 dalies, tiekėjas imasi vieno iš šių veiksmų:

| a) | pašalina tą medžiagą. kad ji nebūtų šalia kitos CAC medžiagos, arba |
| --- | --- |

a)

pašalina tą medžiagą. kad ji nebūtų šalia kitos CAC medžiagos, arba

| b) | imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad ta medžiaga vėl atitiktų minėtuosius reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad ta medžiaga vėl atitiktų minėtuosius reikalavimus.

24 straipsnis

CAC medžiagai, kuri yra prie veislės nepriklausantys poskiepiai, taikomos sąlygos

1.   Jei tai prie veislės nepriklausantys poskiepiai, CAC medžiaga turi atitikti šiuos reikalavimus:

| a) | ji turi atitikti savo rūšies aprašą; |
| --- | --- |

a)

ji turi atitikti savo rūšies aprašą;

| b) | ji turi atitikti 26 straipsnyje nustatytus sveikatos reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

ji turi atitikti 26 straipsnyje nustatytus sveikatos reikalavimus;

| c) | ji turi atitikti 27 straipsnį dėl defektų. |
| --- | --- |

c)

ji turi atitikti 27 straipsnį dėl defektų.

2.   Veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi 1 dalyje nustatytų reikalavimų, imasi tiekėjas.

3.   Jeigu CAC medžiaga nebeatitinka 1 dalyje nustatytų reikalavimų, tiekėjas imasi vieno iš šių veiksmų:

| a) | pašalina tą medžiagą. kad ji nebūtų šalia kitos CAC medžiagos, arba |
| --- | --- |

a)

pašalina tą medžiagą. kad ji nebūtų šalia kitos CAC medžiagos, arba

| b) | imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad ta medžiaga vėl atitiktų minėtuosius reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad ta medžiaga vėl atitiktų minėtuosius reikalavimus.

25 straipsnis

Atitiktis veislės aprašui

1.   CAC medžiagos atitiktis savo veislės aprašui nustatoma stebint veislės požymių reiškimąsi. Stebima remiantis vienu iš šių elementų:

| a) | registruotų veislių, kaip nurodyta Komisijos įgyvendinimo direktyvoje 2014/97/ES, ir veislių, kurioms taikoma augalo veislės teisinė apsauga, oficialiu aprašu arba |
| --- | --- |

a)

registruotų veislių, kaip nurodyta Komisijos įgyvendinimo direktyvoje 2014/97/ES, ir veislių, kurioms taikoma augalo veislės teisinė apsauga, oficialiu aprašu arba

| b) | prie paraiškos dėl veislių, dėl kurių teikiama registracijos bet kurioje valstybėje narėje paraiška, kaip nurodyta Įgyvendinimo direktyvoje 2014/97/ES, pridedamu aprašu; |
| --- | --- |

b)

prie paraiškos dėl veislių, dėl kurių teikiama registracijos bet kurioje valstybėje narėje paraiška, kaip nurodyta Įgyvendinimo direktyvoje 2014/97/ES, pridedamu aprašu;

| c) | prie paraiškos dėl augalo veislės teisinės apsaugos pridedamu aprašu; |
| --- | --- |

c)

prie paraiškos dėl augalo veislės teisinės apsaugos pridedamu aprašu;

| d) | oficialiai pripažįstamu veislės aprašu, kaip nurodyta Direktyvos 2008/90/EB 7 straipsnio 2 dalies c punkto iii papunktyje. |
| --- | --- |

d)

oficialiai pripažįstamu veislės aprašu, kaip nurodyta Direktyvos 2008/90/EB 7 straipsnio 2 dalies c punkto iii papunktyje.

2.   CAC medžiagos atitiktis savo veislės aprašui reguliariai tikrinama stebint veislės požymių reiškimąsi atitinkamoje CAC medžiagoje.

26 straipsnis

Sveikatos reikalavimai

1.   CAC medžiagoje turi beveik nebūti I ir II prieduose atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų.

Per tiekėjo atliekamą apžiūrą patalpose, laukuose ir siuntose turi būti nustatyta, kad atitinkamoje CAC medžiagoje beveik nėra I ir II prieduose atitinkamai genčiai ar rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų.

Kilus abejonių dėl tų kenksmingųjų organizmų buvimo, tiekėjas paima atitinkamos CAC medžiagos mėginių ir atlieka tyrimus.

2.   Tiekėjas apžiūri CAC medžiagą, ima jos mėginius ir atlieka tyrimus, kaip nustatyta IV priede, atsižvelgiant į atitinkamą gentį ar rūšį.

3.   Naudojant kriogeninį konservavimą, CAC medžiagai 1 dalis netaikoma.

4.   Citrus L., Fortunella Swingle ir Poncirus Raf. rūšių CAC medžiaga turi atitikti ne tik 1 ir 2 dalyse nustatytus, bet ir visus šiuos reikalavimus:

| a) | ji turi būti išauginta iš identifikuoto medžiagos šaltinio, be to, paėmus mėginių ir atlikus tyrimus turi būti nustatyta, kad tas medžiagos šaltinis neturi II priede toms rūšims išvardytų kenksmingųjų organizmų; |
| --- | --- |

a)

ji turi būti išauginta iš identifikuoto medžiagos šaltinio, be to, paėmus mėginių ir atlikus tyrimus turi būti nustatyta, kad tas medžiagos šaltinis neturi II priede toms rūšims išvardytų kenksmingųjų organizmų;

| b) | apžiūrėjus, paėmus mėginių ir atlikus tyrimus, nuo paskutinio vegetacijos ciklo pradžios turi būti nustatyta, kad ji neturi II priede atitinkamoms rūšims išvardytų kenksmingųjų organizmų. |
| --- | --- |

b)

apžiūrėjus, paėmus mėginių ir atlikus tyrimus, nuo paskutinio vegetacijos ciklo pradžios turi būti nustatyta, kad ji neturi II priede atitinkamoms rūšims išvardytų kenksmingųjų organizmų.

27 straipsnis

Su defektais susiję reikalavimai

Apžiūrėjus turi būti nustatyta, kad CAC medžiaga yra beveik be defektų. Defektais laikomi pažeidimai, spalvos pakitimas, surandėję audiniai ar išdžiūvimas, turintys įtakos dauginamosios medžiagos kokybei ir naudingumui.

3 SKYRIUS

DAUGINAMĄJĄ MEDŽIAGĄ IR VAISINIUS AUGALUS AUGINANTIEMS ARBA DAUGINANTIEMS TIEKĖJAMS TAIKOMI SPECIALŪS REIKALAVIMAI

28 straipsnis

Auginimo proceso kritinių taškų nustatymo ir stebėjimo planas

Valstybės narės užtikrina, kad, augindami dauginamąją medžiagą ir vaisinius augalus, tiekėjai būtų parengę atitinkamoms gentims ar rūšims tinkamą auginimo proceso kritinių taškų nustatymo ir stebėjimo planą. Į tą planą turi būti įtraukti bent šie elementai:

| a) | augalų vieta ir skaičius; |
| --- | --- |

a)

augalų vieta ir skaičius;

| b) | jų auginimo laiko planavimas; |
| --- | --- |

b)

jų auginimo laiko planavimas;

| c) | dauginimo veiksmai; |
| --- | --- |

c)

dauginimo veiksmai;

| d) | pakavimo, laikymo ir transportavimo veiksmai. |
| --- | --- |

d)

pakavimo, laikymo ir transportavimo veiksmai.

29 straipsnis

Stebėjimo informacijos saugojimas, kad ją būtų galima patikrinti

1.   Valstybės narės užtikrina, kad tiekėjai saugotų kritinių taškų stebėjimo informacijos įrašus, kaip nurodyta Direktyvos 2008/90/EB 6 straipsnio 1 dalyje, ir paprašyti juos pateiktų patikrinti.

2.   Tokie įrašai turi būti prieinami bent trejus metus po to, kai buvo išauginta atitinkama medžiaga.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad tiekėjai saugotų laukų apžiūrų, mėginių ėmimo ir tyrimų įrašus tol, kol atitinkama dauginamoji medžiaga ir vaisiniai augalai yra jų žinioje, ir bent trejus metus po to, kai ta dauginamoji medžiaga ir vaisiniai augalai buvo pašalinti arba parduoti.

4 SKYRIUS

OFICIALŪS PATIKRINIMAI

30 straipsnis

Bendrieji oficialių patikrinimų reikalavimai

1.   Oficialius patikrinimus sudaro apžiūros ir, prireikus, mėginių ėmimas bei tyrimai.

2.   Per oficialius patikrinimus atsakinga oficiali įstaiga ypatingą dėmesį skiria:

| a) | tiekėjo taikomų kiekvieno auginimo proceso kritinio taško tikrinimo metodų tinkamumui ir faktiniam taikymui; |
| --- | --- |

a)

tiekėjo taikomų kiekvieno auginimo proceso kritinio taško tikrinimo metodų tinkamumui ir faktiniam taikymui;

| b) | bendrai tiekėjo darbuotojų kompetencijai vykdyti Direktyvos 2008/90/EB 6 straipsnio 1 dalyje nustatytą veiklą. |
| --- | --- |

b)

bendrai tiekėjo darbuotojų kompetencijai vykdyti Direktyvos 2008/90/EB 6 straipsnio 1 dalyje nustatytą veiklą.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad atsakingos oficialios įstaigos rengtų ir saugotų visų savo atliktų laukų apžiūrų, mėginių ėmimo ir tyrimų rezultatų ir datų įrašus.

5 SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

31 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip iki 2016 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2017 m. sausio 1 d.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

32 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

Valstybės narės gali iki 2022 m. gruodžio 31 d. leisti savo teritorijoje prekiauti dauginamąja medžiaga ir vaisiniais augalais, išaugintais iš superelitinių, elitinių ir sertifikuotų motininių augalų arba iš CAC medžiagos, egzistavusių prieš 2017 m. sausio 1 d., ir oficialiai sertifikuotais arba atitinkančiais pripažinimo CAC medžiaga sąlygas prieš 2022 m. gruodžio 31 d. Tokia dauginamoji medžiaga ir vaisiniai augalai prekiaujant identifikuojami etiketėje ir dokumente pateikiant nuorodą į šį straipsnį.

33 straipsnis

Panaikinimas

Direktyvos 93/48/EEB ir 93/64/EEB panaikinamos.

34 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

35 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 267, 2008 10 8, p. 8.

1

(2)  2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyva 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (OL L 169, 2000 7 10, p. 1).

2

(3)  1993 m. birželio 23 d. Komisijos direktyva 93/48/EEB, išdėstanti aprašą, nurodantį reikalavimus, kuriuos pagal Tarybos direktyvą 92/34/EEB turi atitikti vaisinių augalų dauginamoji medžiaga ir vaisiams auginti skirti vaisiniai augalai (OL L 250, 1993 10 7, p. 1).

3

(4)  1993 m. liepos 5 d. Komisijos direktyva 93/64/EEB, išdėstanti tiekėjų ir įmonių priežiūros bei kontrolės pagal Tarybos direktyvą 92/34/EEB dėl prekybos vaisinių augalų dauginamąja medžiaga ir vaisiams auginti skirtais vaisiniais augalais įgyvendinimo priemones (OL L 250, 1993 10 7, p. 33).

4

(5)  2014 m. spalio 15 d. Komisijos įgyvendinimo direktyva 2014/97/ES, kuria įgyvendinamos Tarybos direktyvos 2008/90/EB nuostatos (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 16).

5

---

I PRIEDAS

KENKSMINGŲJŲ ORGANIZMŲ, DĖL KURIŲ REIKALAUJAMA ATLIKTI APŽIŪRĄ IR, TAM TIKROMIS SĄLYGOMIS, PAIMTI MĖGINIŲ IR ATLIKTI TYRIMUS, SĄRAŠAS

A DALIS

Kenksmingųjų organizmų, kurių pagal 9 straipsnio 1 dalį, 10 straipsnio 1 dalį, 16 straipsnio 1 dalį, 21 straipsnio 1 dalį ir 26 straipsnio 1 dalį turi nebūti arba beveik nebūti, sąrašas

| Gentis ar rūšis | Kenksmingieji organizmai |
| --- | --- |
| Castanea sativa Mill. | Grybai


  Mycosphaerella maculiformis


  Phytophthora cambivora


  Phytophthora cinnamomi


  Į virusus panašių organizmų sukeliama liga

  Kaštainių mozaikos virusas (ChMV) |
| Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. | Vabzdžiai


  Aleurotrixus floccosus


  Parabemisia myricae


  Nematodai


  Pratylenchus vulnus


  Tylenchus semi-penetrans


  Grybai


  Phytophthora citrophtora


  Phytophthora parasitica |
| Corylus avellana L. | Erkės


  Phytoptus avellanae


  Grybai


  Armillariella mellea


  Verticillium dahliae


  Verticillium albo-atrum


  Bakterijos


  Xanthomonas arboricola pv. corylina


  Pseudomonas avellanae |
| Cydonia oblonga Mill., Malus Mill. ir Pyrus L. | Vabzdžiai


  Eriosoma lanigerum


  Psylla spp.

  Nematodai


  Meloidogyne hapla


  Meloidogyne javanica


  Pratylenchus penetrans


  Pratylenchus vulnus


  Grybai


  Armillariella mellea


  Chondrostereum purpureum


  Glomerella cingulata


  Pezicula alba


  Pezicula malicorticis


  Nectria galligena


  Phytophthora cactorum


  Roessleria pallida


  Verticillium dahliae


  Verticillium albo-atrum


  Bakterijos


  Agrobacterium tumefaciens


  Pseudomonas syringae pv. syringae


  Virusai

  Neišvardyti II priede |
| Ficus carica L. | Vabzdžiai


  Ceroplastes rusci


  Nematodai


  Heterodera fici


  Meloidogyne arenaria


  Meloidogyne incognita


  Meloidogyne javanica


  Pratylenchus penetrans


  Pratylenchus vulnus


  Grybai


  Armillaria mellea


  Bakterijos


  Phytomonas fici


  Į virusus panašių organizmų sukeliamos ligos

  Fikusų mozaikos virusas |
| Juglans regia L. | Vabzdžiai


  Epidiaspis leperii


  Pseudaulacaspis pentagona


  Quadraspidiotus perniciosus


  Grybai


  Armillariella mellea


  Nectria galligena


  Chondrostereum purpureum


  Phytophthora cactorum


  Bakterijos


  Agrobacterium tumefaciens


  Xanthomonas arboricola pv. juglandis |
| Olea europaea L. | Nematodai


  Meloidogyne arenaria


  Meloidogyne incognita


  Meloidogyne javanica


  Pratylenchus vulnus


  Bakterijos


  Pseudomonas savastanoi pv. savastanoi


  Į virusus panašių organizmų sukeliamos ligos

  Kompleksinė lapų pageltimo liga 3 |
| Pistacia vera L. | Nematodai


  Pratylenchus penetrans


  Pratylenchus vulnus


  Grybai


  Phytophthora cryptogea


  Phytophthora cambivora


  Rosellinia necatrix


  Verticillium dahliae |
| Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. domestica, P. persica ir P. salicina | Vabzdžiai


  Pseudaulacaspis pentagona


  Quadraspidiotus perniciosus


  Nematodai


  Meloidogyne arenaria


  Meloidogyne javanica


  Meloidogyne incognita


  Pratylenchus penetrans


  Pratylenchus vulnus


  Grybai


  Phytophthora cactorum


  Verticillium dahliae


  Bakterijos


  Agrobacterium tumefaciens


  Pseudomonas syringae pv. morsprunorum


  Pseudomonas syringae pv. syringae (paveikia P. armeniaca)

  Pseudomonas viridiflava (paveikia P. armeniaca) |
| Prunus avium, P. cerasus | Vabzdžiai


  Quadraspidiotus perniciosus


  Nematodai


  Meloidogyne arenaria


  Meloidogyne javanica


  Meloidogyne incognita


  Pratylenchus penetrans


  Pratylenchus vulnus


  Grybai


  Phytophthora cactorum


  Bakterijos


  Agrobacterium tumefaciens


  Pseudomonas syringae pv. morsprunorum |
| Ribes L. | Vabzdžiai ir erkės


  Dasyneura tetensi


  Ditylenchus dipsaci


  Pseudaulacaspis pentagona


  Quadraspidiotus perniciosus


  Tetranycus urticae


  Cecidophyopsis ribis


  Grybai


  Sphaerotheca mors-uvae


  Microsphaera grossulariae


  Diaporthe strumella (Phomopsis ribicola) |
| Rubus L. | Grybai


  Peronospora rubi |

Gentis ar rūšis

Kenksmingieji organizmai

Castanea sativa Mill.

Grybai

Mycosphaerella maculiformis

Phytophthora cambivora

Phytophthora cinnamomi

Į virusus panašių organizmų sukeliama liga

Kaštainių mozaikos virusas (ChMV)

Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf.

Vabzdžiai

Aleurotrixus floccosus

Parabemisia myricae

Nematodai

Pratylenchus vulnus

Tylenchus semi-penetrans

Grybai

Phytophthora citrophtora

Phytophthora parasitica

Corylus avellana L.

Erkės

Phytoptus avellanae

Grybai

Armillariella mellea

Verticillium dahliae

Verticillium albo-atrum

Bakterijos

Xanthomonas arboricola pv. corylina

Pseudomonas avellanae

Cydonia oblonga Mill., Malus Mill. ir Pyrus L.

Vabzdžiai

Eriosoma lanigerum

Psylla spp.

Nematodai

Meloidogyne hapla

Meloidogyne javanica

Pratylenchus penetrans

Pratylenchus vulnus

Grybai

Armillariella mellea

Chondrostereum purpureum

Glomerella cingulata

Pezicula alba

Pezicula malicorticis

Nectria galligena

Phytophthora cactorum

Roessleria pallida

Verticillium dahliae

Verticillium albo-atrum

Bakterijos

Agrobacterium tumefaciens

Pseudomonas syringae pv. syringae

Virusai

Neišvardyti II priede

Ficus carica L.

Vabzdžiai

Ceroplastes rusci

Nematodai

Heterodera fici

Meloidogyne arenaria

Meloidogyne incognita

Meloidogyne javanica

Pratylenchus penetrans

Pratylenchus vulnus

Grybai

Armillaria mellea

Bakterijos

Phytomonas fici

Į virusus panašių organizmų sukeliamos ligos

Fikusų mozaikos virusas

Juglans regia L.

Vabzdžiai

Epidiaspis leperii

Pseudaulacaspis pentagona

Quadraspidiotus perniciosus

Grybai

Armillariella mellea

Nectria galligena

Chondrostereum purpureum

Phytophthora cactorum

Bakterijos

Agrobacterium tumefaciens

Xanthomonas arboricola pv. juglandis

Olea europaea L.

Nematodai

Meloidogyne arenaria

Meloidogyne incognita

Meloidogyne javanica

Pratylenchus vulnus

Bakterijos

Pseudomonas savastanoi pv. savastanoi

Į virusus panašių organizmų sukeliamos ligos

Kompleksinė lapų pageltimo liga 3

Pistacia vera L.

Nematodai

Pratylenchus penetrans

Pratylenchus vulnus

Grybai

Phytophthora cryptogea

Phytophthora cambivora

Rosellinia necatrix

Verticillium dahliae

Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. domestica, P. persica ir P. salicina

Vabzdžiai

Pseudaulacaspis pentagona

Quadraspidiotus perniciosus

Nematodai

Meloidogyne arenaria

Meloidogyne javanica

Meloidogyne incognita

Pratylenchus penetrans

Pratylenchus vulnus

Grybai

Phytophthora cactorum

Verticillium dahliae

Bakterijos

Agrobacterium tumefaciens

Pseudomonas syringae pv. morsprunorum

Pseudomonas syringae pv. syringae (paveikia P. armeniaca)

Pseudomonas viridiflava (paveikia P. armeniaca)

Prunus avium, P. cerasus

Vabzdžiai

Quadraspidiotus perniciosus

Nematodai

Meloidogyne arenaria

Meloidogyne javanica

Meloidogyne incognita

Pratylenchus penetrans

Pratylenchus vulnus

Grybai

Phytophthora cactorum

Bakterijos

Agrobacterium tumefaciens

Pseudomonas syringae pv. morsprunorum

Ribes L.

Vabzdžiai ir erkės

Dasyneura tetensi

Ditylenchus dipsaci

Pseudaulacaspis pentagona

Quadraspidiotus perniciosus

Tetranycus urticae

Cecidophyopsis ribis

Grybai

Sphaerotheca mors-uvae

Microsphaera grossulariae

Diaporthe strumella (Phomopsis ribicola)

Rubus L.

Grybai

Peronospora rubi

B DALIS

Kenksmingųjų organizmų, kurių pagal 9 straipsnio 1 dalį, 10 straipsnio 1 dalį, 16 straipsnio 1 dalį, 21 straipsnio 1 dalį ir 26 straipsnio 1 dalį turi nebūti ar beveik nebūti arba jų kiekis turi neviršyti leidžiamųjų nuokrypų lygių, sąrašas

| Su kiekviena gentimi ar rūšimi susiję kenksmingieji organizmai | Leidžiamųjų nuokrypų lygiai (%) |
| --- | --- |
| Superelitinių | Elitinių | Sertifikuotų |
| Fragaria L. |
| Vabzdžiai ir erkės |
| Chaetosiphon fragaefoliae | 0 | 0,5 | 1 |
| Phytonemus pallidus | 0 | 0 | 0,1 |
| Nematodai |
| Aphelenchoides fragariae | 0 | 0 | 1 |
| Ditylenchus dipsaci | 0 | 0,5 | 1 |
| Meloidogyne hapla | 0 | 0,5 | 1 |
| Pratylenchus vulnus | 0 | 1 | 1 |
| Grybai |
| Rhizoctonia fragariae | 0 | 0 | 1 |
| Podosphaera aphanis (Wallroth) Braun & Takamatsu | 0 | 0,5 | 1 |
| Verticillium albo-atrum | 0 | 0,2 | 2 |
| Verticillium dahliae | 0 | 0,2 | 2 |
| Bakterijos |
| Candidatus Phlomobacter fragariae | 0 | 0 | 1 |
| Virusai |
| Braškių dėmėtligės virusas (SMoV) | 0 | 0,1 | 2 |
| Ligas sukeliančios fitoplazmos | 0 | 0 | 1 |
| Astrų geltos fitoplazma | 0 | 0,2 | 1 |
| Braškių vešlaus dauginimosi liga | 0 | 0,1 | 0,5 |
| Stolburas kaip braškių apmirimo liga | 0 | 0,2 | 1 |
| Braškių vainiklapių pažaliavimo fitoplazma | 0 | 0 | 1 |
| Phytoplasma fragariae | 0 | 0 | 1 |
| Ribes L. |
| Nematodai |
| Aphelenchoides ritzemabosi | 0 | 0,05 | 0,5 |
| Virusai |
| Aukubos mozaika ir juodųjų serbentų gelta kartu | 0 | 0,05 | 0,5 |
| Juodųjų serbentų gyslų pašviesėjimas ir gyslų tinkliškumas, agrastų gyslų juostligė | 0 | 0,05 | 0,5 |
| Rubus L. |
| Vabzdžiai |
| Resseliella theobaldi | 0 | 0 | 0,5 |
| Bakterijos |
| Agrobacterium spp. | 0 | 0,1 | 1 |
| Rhodococcus fascians | 0 | 0,1 | 1 |
| Virusai |
| Obelų mozaikos virusas (ApMV), juodųjų aviečių nekrozės virusas (BRNV), agurkų mozaikos virusas (CMV), aviečių lapų margligė (RLMV), aviečių lapų dėmėtligė (RLSV), aviečių gyslų chlorozės virusas (RVCV), aviečių geltonosios mozaikos virusas (RYNV) | 0 | 0 | 0,5 |
| Vaccinium L. |
| Grybai |
| Exobasidium vaccinii var. vaccinii | 0 | 0,5 | 1 |
| Godronia cassandrae (anamorph Topospora myrtilli) | 0 | 0,1 | 0,5 |
| Bakterijos |
| Agrobacterium tumefaciens | 0 | 0 | 0,5 |
| Virusai | 0 | 0 | 0,5 |

Su kiekviena gentimi ar rūšimi susiję kenksmingieji organizmai

Leidžiamųjų nuokrypų lygiai (%)

Superelitinių

Elitinių

Sertifikuotų

Fragaria L.

Vabzdžiai ir erkės

Chaetosiphon fragaefoliae

0

0,5

1

Phytonemus pallidus

0

0

0,1

Nematodai

Aphelenchoides fragariae

0

0

1

Ditylenchus dipsaci

0

0,5

1

Meloidogyne hapla

0

0,5

1

Pratylenchus vulnus

0

1

1

Grybai

Rhizoctonia fragariae

0

0

1

Podosphaera aphanis (Wallroth) Braun & Takamatsu

0

0,5

1

Verticillium albo-atrum

0

0,2

2

Verticillium dahliae

0

0,2

2

Bakterijos

Candidatus Phlomobacter fragariae

0

0

1

Virusai

Braškių dėmėtligės virusas (SMoV)

0

0,1

2

Ligas sukeliančios fitoplazmos

0

0

1

Astrų geltos fitoplazma

0

0,2

1

Braškių vešlaus dauginimosi liga

0

0,1

0,5

Stolburas kaip braškių apmirimo liga

0

0,2

1

Braškių vainiklapių pažaliavimo fitoplazma

0

0

1

Phytoplasma fragariae

0

0

1

Ribes L.

Nematodai

Aphelenchoides ritzemabosi

0

0,05

0,5

Virusai

Aukubos mozaika ir juodųjų serbentų gelta kartu

0

0,05

0,5

Juodųjų serbentų gyslų pašviesėjimas ir gyslų tinkliškumas, agrastų gyslų juostligė

0

0,05

0,5

Rubus L.

Vabzdžiai

Resseliella theobaldi

0

0

0,5

Bakterijos

Agrobacterium spp.

0

0,1

1

Rhodococcus fascians

0

0,1

1

Virusai

Obelų mozaikos virusas (ApMV), juodųjų aviečių nekrozės virusas (BRNV), agurkų mozaikos virusas (CMV), aviečių lapų margligė (RLMV), aviečių lapų dėmėtligė (RLSV), aviečių gyslų chlorozės virusas (RVCV), aviečių geltonosios mozaikos virusas (RYNV)

0

0

0,5

Vaccinium L.

Grybai

Exobasidium vaccinii var. vaccinii

0

0,5

1

Godronia cassandrae (anamorph Topospora myrtilli)

0

0,1

0,5

Bakterijos

Agrobacterium tumefaciens

0

0

0,5

Virusai

0

0

0,5

---

II PRIEDAS

Kenksmingųjų organizmų, dėl kurių pagal 9 straipsnio 2 ir 4 dalis, 10 straipsnio 1 dalį, 16 straipsnio 1 dalį, 21 straipsnio 1 dalį ir 26 straipsnio 1 ir 4 dalis reikalaujama atlikti apžiūrą ir, tam tikrais atvejais, paimti mėginių ir atlikti tyrimus, sąrašas

| Gentis ar rūšis | Kenksmingieji organizmai |
| --- | --- |
| Citrus L., Fortunella Swingle ir Poncirus Raf. | Virusai

  Citrinmedžių margligės virusas (CVV)
  Citrinmedžių psorozės virusas (CPsV)
  Citrinmedžių lapų dėmėtligės virusas (CLBV)

  Į virusus panašių organizmų sukeliamos ligos

  Vaisių sukietėjimo liga
  Gumburiuotos žievės liga

  Viroidai

  Citrinmedžių egzokorčio viroidas (CEVd)
  Apynių žemaūgės viroido (HSVd) kacheksijos variantas |
| Corylus avellana L. | Virusai

  Obelų mozaikos virusas (ApMV)

  Fitoplazmos

  Riešutų maculatura lineare fitoplazma |
| Cydonia oblonga Mill. ir Pyrus L. | Virusai

  Obelų chlorotinės lapų dėmėtligės virusas (ACLSV)
  Obelų kamieno griovėtumo virusas (ASGV)
  Obelų kamieno duobėtumo virusas (ASPV)

  Į virusus panašių organizmų sukeliamos ligos

  Žievės pleišėjimas, žievės nekrozė
  Žievės grublėtumas
  Gumiška žievė, cidonijų geltonoji dėmėtligė

  Viroidai

  Kriaušių pūslėtosios opaligės viroidas (PBCVd) |
| Fragaria L. | Nematodai


  Aphelenchoides blastoforus


  Aphelenchoides fragariae


  Aphelenchoides ritzemabosi


  Ditylenchus dipsaci


  Grybai


  Phytophthora cactorum


  Colletotrichum acutatum


  Virusai

  Braškių dėmėtligės virusas (SMoV) |
| Juglans regia L. | Virusai

  Vyšnių lapų susisukimo virusas (CLRV) |
| Malus Mill. | Virusai

  Obelų chlorotinės lapų dėmėtligės virusas (ACLSV)
  Obelų mozaikos virusas (ApMV)
  Obelų kamieno griovėtumo virusas (ASGV)
  Obelų kamieno duobėtumo virusas (ASPV)

  Į virusus panašių organizmų sukeliamos ligos

  Gumiška mediena, plokščios šakos
  Pasagiškos žaizdos
  Vaisių vystymosi sutrikimai: smulkūs vaisiai, žalios raukšlės, grublėti „Ben Davis“ vaisiai, šiurkšti odelė, žvaigždiniai įtrūkiai, rusvi žiedai, rusvi gumbai

  Viroidai

  Obelų randuotosios žievės viroidas (ASSVd)
  Obelų vaisių duobėtumo viroidas (ADFVd) |
| Olea europaea L. | Grybai


  Verticillium dahliae


  Virusai

  Vaistučio mozaikos virusas (ArMV)
  Vyšnių lapų susisukimo virusas (CLRV)
  Braškių latentinės žiediškosios dėmėtligės virusas (SLRV) |
| Prunus amygdalus Batsch | Virusai

  Obelų chlorotinės lapų dėmėtligės virusas (ACLSV)
  Obelų mozaikos virusas (ApMV)
  Kaulavaisių žemaūgiškumo virusas (PDV)
  Kaulavaisių žiedinės chlorotinės dėmėtligės virusas (PNRSV) |
| Prunus armeniaca L. | Virusai

  Obelų chlorotinės lapų dėmėtligės virusas (ACLSV)
  Obelų mozaikos virusas (ApMV)
  Abrikosų latentinis virusas (ApLV)
  Kaulavaisių žemaūgiškumo virusas (PDV)
  Kaulavaisių žiedinės chlorotinės dėmėtligės virusas (PNRSV) |
| Prunus avium ir P. cerasus | Virusai

  Obelų chlorotinės lapų dėmėtligės virusas (ACLSV)
  Obelų mozaikos virusas (ApMV)
  Vaistučio mozaikos virusas (ArMV)
  Vyšnių žaliosios žiediškosios margligės virusas (CGRMV)
  Vyšnių lapų susisukimo virusas (CLRV)
  Vyšnių nekrotinės rusvosios margligės virusas (CNRMV)
  Vyšnių susmulkėjimo virusas 1 ir 2 (LChV1, LChV2)
  Vyšnių lapų margligės virusas (ChMLV)
  Kaulavaisių žemaūgiškumo virusas (PDV)
  Kaulavaisių žiedinės chlorotinės dėmėtligės virusas (PNRSV)
  Aviečių žiediškosios dėmėtligės virusas (RpRSV)
  Braškių latentinės žiediškosios dėmėtligės virusas (SLRSV)
  Pomidorų juodųjų žiedų nepovirusas (TBRV) |
| Prunus domestica ir P. salicina | Virusai

  Obelų chlorotinės lapų dėmėtligės virusas (ACLSV)
  Obelų mozaikos virusas (ApMV)
  Vyšninių slyvų latentinės žiediškosios dėmėtligės virusas (MLRSV)
  Kaulavaisių žemaūgiškumo virusas (PDV)
  Kaulavaisių žiedinės chlorotinės dėmėtligės virusas (PNRSV) |
| Prunus persica | Virusai

  Obelų chlorotinės lapų dėmėtligės virusas (ACLSV)
  Obelų mozaikos virusas (ApMV)
  Abrikosų latentinis virusas (ApLV)
  Kaulavaisių žemaūgiškumo virusas (PDV)
  Kaulavaisių žiedinės chlorotinės dėmėtligės virusas (PNRSV)
  Braškių latentinės žiediškosios dėmėtligės virusas (SLRSV)

  Viroidai

  Persikų latentinės mozaikos viroidas (PLMVd) |
| Ribes L. | Virusai

  pagal atitinkamą rūšį
  Vaistučio mozaikos virusas (ArMV)
  Juodųjų serbentų reversijos virusas (BRV)
  Agurkų mozaikos virusas (CMV)
  Su agrastų gyslų juostlige susiję virusai (GVBaV)
  Braškių latentinės žiediškosios dėmėtligės virusas (SLRSV)
  Aviečių žiediškosios dėmėtligės virusas (RpRSV) |
| Rubus L. | Grybai


  Phytophthora spp., užkrečiantis Rubus


  Virusai

  pagal atitinkamą rūšį
  Obelų mozaikos virusas (ApMV)
  Juodųjų aviečių nekrozės virusas (BRNV)
  Agurkų mozaikos virusas (CMV)
  Aviečių lapų margligė (RLMV)
  Aviečių lapų dėmėtligė (RLSV)
  Aviečių gyslų chlorozės virusas (RVCV)
  Aviečių geltonosios mozaikos virusas (RYNV)
  Aviečių krūmiškosios žemaūgės virusas (RBDV)

  Fitoplazmos

  Aviečių žemaūgės fitoplazma

  Į virusus panašių organizmų sukeliamos ligos

  Aviečių geltonoji dėmėtligė |
| Vaccinium L. | Virusai

  Šilauogių siūliškumo virusas (BSSV)
  Šilauogių rausvosios žiediškosios dėmėtligės virusas (BRRV)
  Šilauogių degligės virusas (BlScV)
  Šilauogių streso virusas (BlScV)

  Fitoplazmos

  Šilauogių žemaūgiškumo fitoplazma
  Šilauogių raganų šluotos fitoplazma
  Spanguolių netikrų žiedų fitoplazma

  Ligas sukeliantys į virusus panašūs organizmai

  Šilauogių mozaikos sukėlėjas
  Spanguolių žiediškosios dėmėtligės sukėlėjas |

Gentis ar rūšis

Kenksmingieji organizmai

Citrus L., Fortunella Swingle ir Poncirus Raf.

Virusai

Citrinmedžių margligės virusas (CVV)

Citrinmedžių psorozės virusas (CPsV)

Citrinmedžių lapų dėmėtligės virusas (CLBV)

Į virusus panašių organizmų sukeliamos ligos

Vaisių sukietėjimo liga

Gumburiuotos žievės liga

Viroidai

Citrinmedžių egzokorčio viroidas (CEVd)

Apynių žemaūgės viroido (HSVd) kacheksijos variantas

Corylus avellana L.

Virusai

Obelų mozaikos virusas (ApMV)

Fitoplazmos

Riešutų maculatura lineare fitoplazma

Cydonia oblonga Mill. ir Pyrus L.

Virusai

Obelų chlorotinės lapų dėmėtligės virusas (ACLSV)

Obelų kamieno griovėtumo virusas (ASGV)

Obelų kamieno duobėtumo virusas (ASPV)

Į virusus panašių organizmų sukeliamos ligos

Žievės pleišėjimas, žievės nekrozė

Žievės grublėtumas

Gumiška žievė, cidonijų geltonoji dėmėtligė

Viroidai

Kriaušių pūslėtosios opaligės viroidas (PBCVd)

Fragaria L.

Nematodai

Aphelenchoides blastoforus

Aphelenchoides fragariae

Aphelenchoides ritzemabosi

Ditylenchus dipsaci

Grybai

Phytophthora cactorum

Colletotrichum acutatum

Virusai

Braškių dėmėtligės virusas (SMoV)

Juglans regia L.

Virusai

Vyšnių lapų susisukimo virusas (CLRV)

Malus Mill.

Virusai

Obelų chlorotinės lapų dėmėtligės virusas (ACLSV)

Obelų mozaikos virusas (ApMV)

Obelų kamieno griovėtumo virusas (ASGV)

Obelų kamieno duobėtumo virusas (ASPV)

Į virusus panašių organizmų sukeliamos ligos

Gumiška mediena, plokščios šakos

Pasagiškos žaizdos

Vaisių vystymosi sutrikimai: smulkūs vaisiai, žalios raukšlės, grublėti „Ben Davis“ vaisiai, šiurkšti odelė, žvaigždiniai įtrūkiai, rusvi žiedai, rusvi gumbai

Viroidai

Obelų randuotosios žievės viroidas (ASSVd)

Obelų vaisių duobėtumo viroidas (ADFVd)

Olea europaea L.

Grybai

Verticillium dahliae

Virusai

Vaistučio mozaikos virusas (ArMV)

Vyšnių lapų susisukimo virusas (CLRV)

Braškių latentinės žiediškosios dėmėtligės virusas (SLRV)

Prunus amygdalus Batsch

Virusai

Obelų chlorotinės lapų dėmėtligės virusas (ACLSV)

Obelų mozaikos virusas (ApMV)

Kaulavaisių žemaūgiškumo virusas (PDV)

Kaulavaisių žiedinės chlorotinės dėmėtligės virusas (PNRSV)

Prunus armeniaca L.

Virusai

Obelų chlorotinės lapų dėmėtligės virusas (ACLSV)

Obelų mozaikos virusas (ApMV)

Abrikosų latentinis virusas (ApLV)

Kaulavaisių žemaūgiškumo virusas (PDV)

Kaulavaisių žiedinės chlorotinės dėmėtligės virusas (PNRSV)

Prunus avium ir P. cerasus

Virusai

Obelų chlorotinės lapų dėmėtligės virusas (ACLSV)

Obelų mozaikos virusas (ApMV)

Vaistučio mozaikos virusas (ArMV)

Vyšnių žaliosios žiediškosios margligės virusas (CGRMV)

Vyšnių lapų susisukimo virusas (CLRV)

Vyšnių nekrotinės rusvosios margligės virusas (CNRMV)

Vyšnių susmulkėjimo virusas 1 ir 2 (LChV1, LChV2)

Vyšnių lapų margligės virusas (ChMLV)

Kaulavaisių žemaūgiškumo virusas (PDV)

Kaulavaisių žiedinės chlorotinės dėmėtligės virusas (PNRSV)

Aviečių žiediškosios dėmėtligės virusas (RpRSV)

Braškių latentinės žiediškosios dėmėtligės virusas (SLRSV)

Pomidorų juodųjų žiedų nepovirusas (TBRV)

Prunus domestica ir P. salicina

Virusai

Obelų chlorotinės lapų dėmėtligės virusas (ACLSV)

Obelų mozaikos virusas (ApMV)

Vyšninių slyvų latentinės žiediškosios dėmėtligės virusas (MLRSV)

Kaulavaisių žemaūgiškumo virusas (PDV)

Kaulavaisių žiedinės chlorotinės dėmėtligės virusas (PNRSV)

Prunus persica

Virusai

Obelų chlorotinės lapų dėmėtligės virusas (ACLSV)

Obelų mozaikos virusas (ApMV)

Abrikosų latentinis virusas (ApLV)

Kaulavaisių žemaūgiškumo virusas (PDV)

Kaulavaisių žiedinės chlorotinės dėmėtligės virusas (PNRSV)

Braškių latentinės žiediškosios dėmėtligės virusas (SLRSV)

Viroidai

Persikų latentinės mozaikos viroidas (PLMVd)

Ribes L.

Virusai

pagal atitinkamą rūšį

Vaistučio mozaikos virusas (ArMV)

Juodųjų serbentų reversijos virusas (BRV)

Agurkų mozaikos virusas (CMV)

Su agrastų gyslų juostlige susiję virusai (GVBaV)

Braškių latentinės žiediškosios dėmėtligės virusas (SLRSV)

Aviečių žiediškosios dėmėtligės virusas (RpRSV)

Rubus L.

Grybai

Phytophthora spp., užkrečiantis Rubus

Virusai

pagal atitinkamą rūšį

Obelų mozaikos virusas (ApMV)

Juodųjų aviečių nekrozės virusas (BRNV)

Agurkų mozaikos virusas (CMV)

Aviečių lapų margligė (RLMV)

Aviečių lapų dėmėtligė (RLSV)

Aviečių gyslų chlorozės virusas (RVCV)

Aviečių geltonosios mozaikos virusas (RYNV)

Aviečių krūmiškosios žemaūgės virusas (RBDV)

Fitoplazmos

Aviečių žemaūgės fitoplazma

Į virusus panašių organizmų sukeliamos ligos

Aviečių geltonoji dėmėtligė

Vaccinium L.

Virusai

Šilauogių siūliškumo virusas (BSSV)

Šilauogių rausvosios žiediškosios dėmėtligės virusas (BRRV)

Šilauogių degligės virusas (BlScV)

Šilauogių streso virusas (BlScV)

Fitoplazmos

Šilauogių žemaūgiškumo fitoplazma

Šilauogių raganų šluotos fitoplazma

Spanguolių netikrų žiedų fitoplazma

Ligas sukeliantys į virusus panašūs organizmai

Šilauogių mozaikos sukėlėjas

Spanguolių žiediškosios dėmėtligės sukėlėjas

---

III PRIEDAS

Kenksmingųjų organizmų,kurių buvimas dirvožemyje kontroliuojamas pagal 11 straipsnio 1 ir 2 dalis, 17 straipsnio 1 ir 2 dalis ir 22 straipsnio 1 ir 2 dalis, sąrašas

| Gentis ar rūšis | Tam tikri kenksmingieji organizmai |
| --- | --- |
| Fragaria L. | Nematodai


  Longidorus attenuatus


  Longidorus elongatus


  Longidorus macrosoma


  Xiphinema diversicaudatum |
| Juglans regia L. | Nematodai


  Xiphinema diversicaudatum |
| Olea europaea L. | Nematodai


  Xiphinema diversicaudatum |
| Pistacia vera L. | Nematodai


  Xiphinema index |
| Prunus avium ir P. cerasus | Nematodai


  Longidorus attenuatus


  Longidorus elongatus


  Longidorus macrosoma


  Xiphinema diversicaudatum |
| P. domestica, P. persica ir P. salicina | Nematodai


  Longidorus attenuatus


  Longidorus elongatus


  Xiphinema diversicaudatum |
| Ribes L. | Nematodai


  Longidorus elongatus


  Longidorus macrosoma


  Xiphinema diversicaudatum |
| Rubus L. | Nematodai


  Longidorus attenuatus


  Longidorus elongatus


  Longidorus macrosoma


  Xiphinema diversicaudatum |

Gentis ar rūšis

Tam tikri kenksmingieji organizmai

Fragaria L.

Nematodai

Longidorus attenuatus

Longidorus elongatus

Longidorus macrosoma

Xiphinema diversicaudatum

Juglans regia L.

Nematodai

Xiphinema diversicaudatum

Olea europaea L.

Nematodai

Xiphinema diversicaudatum

Pistacia vera L.

Nematodai

Xiphinema index

Prunus avium ir P. cerasus

Nematodai

Longidorus attenuatus

Longidorus elongatus

Longidorus macrosoma

Xiphinema diversicaudatum

P. domestica, P. persica ir P. salicina

Nematodai

Longidorus attenuatus

Longidorus elongatus

Xiphinema diversicaudatum

Ribes L.

Nematodai

Longidorus elongatus

Longidorus macrosoma

Xiphinema diversicaudatum

Rubus L.

Nematodai

Longidorus attenuatus

Longidorus elongatus

Longidorus macrosoma

Xiphinema diversicaudatum

---

IV PRIEDAS

Kiekvienai genčiai ar rūšiai ir kategorijai pagal 10 straipsnio 2 dalį, 16 straipsnio 2 dalį, 21 straipsnio 2 dalį ir 26 straipsnio 2 dalį taikomi apžiūros, mėginių ėmimo ir tyrimų reikalavimai

Castanea sativa Mill.

Visos kategorijos

Apžiūra

Apžiūra atliekama kartą per metus.

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Mėginiai imami ir tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I priedo A dalyje išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Citrus L., Fortunella Swingle ir Poncirus Raf.

Superelitinės medžiagos kategorija

Apžiūra

Apžiūra atliekama du kartus per metus.

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Kiekvieno superelitinio motininio augalo mėginiai imami ir tyrimai atliekami po šešerių metų nuo jo pripažinimo superelitiniu motininiu augalu ir vėliau kas šešerius metus, siekiant nustatyti, ar yra II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų, taip pat kilus abejonių dėl I priedo A dalyje išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Elitinės medžiagos kategorija

Apžiūra

Apžiūra atliekama kartą per metus.

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios elitinių motininių augalų dalies mėginiai imami ir tyrimai atliekami kas šešerius metus, siekiant nustatyti, ar yra I priedo A dalyje ir II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų.

Sertifikuotos ir CAC medžiagos kategorijos

Apžiūra

Apžiūra atliekama kartą per metus.

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Mėginiai imami ir tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I priedo A dalyje ir II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Corylus avellana L.

Visos kategorijos

Apžiūra

Apžiūra atliekama kartą per metus.

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Mėginiai imami ir tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I priedo A dalyje ir II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Cydonia oblonga Mill., Malus Mill., Pyrus L.

Visos kategorijos

Apžiūra

Apžiūra atliekama kartą per metus.

Superelitinės medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Kiekvieno superelitinio motininio augalo mėginiai imami ir tyrimai atliekami po penkiolikos metų nuo jo pripažinimo superelitiniu motininiu augalu ir vėliau kas penkiolika metų, siekiant nustatyti, ar yra II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų, išskyrus ligas sukeliančius į virusus panašius organizmus ir viroidus, taip pat kilus abejonių dėl I priedo A dalyje išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Elitinės medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios elitinių motininių augalų dalies mėginiai imami ir tyrimai atliekami kas penkiolika metų, siekiant nustatyti, ar yra II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų, išskyrus ligas sukeliančius į virusus panašius organizmus ir viroidus, taip pat kilus abejonių dėl I priedo A dalyje išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Sertifikuotos medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios sertifikuotų motininių augalų dalies mėginiai imami ir tyrimai atliekami kas penkiolika metų, siekiant nustatyti, ar yra II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų, išskyrus ligas sukeliančius į virusus panašius organizmus ir viroidus, taip pat kilus abejonių dėl I priedo A dalyje išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Sertifikuotų vaisinių augalų mėginiai imami ir tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I priedo A dalyje ir II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

CAC medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Mėginiai imami ir tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I priedo A dalyje ir II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Ficus carica L.

Visos kategorijos

Apžiūra

Apžiūra atliekama kartą per metus.

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Mėginiai imami ir tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I priedo A dalyje išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Fragaria L.

Visos kategorijos

Apžiūra

Apžiūra atliekama du kartus per metus augimo sezono metu.

Mikrodauginimo būdu išaugintus augalus ir medžiagą, kurie laikomi trumpiau nei tris mėnesius, reikia apžiūrėti tik kartą per tą laikotarpį.

Superelitinės medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Kiekvieno superelitinio motininio augalo mėginiai imami ir tyrimai atliekami po metų nuo jo pripažinimo superelitiniu motininiu augalu ir vėliau kasmet, siekiant nustatyti, ar yra II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų, taip pat kilus abejonių dėl I priedo B dalyje išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Elitinės, sertifikuotos ir CAC medžiagos kategorijos

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Mėginiai imami ir tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I priedo B dalyje ir II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Juglans regia L.

Visos kategorijos

Apžiūra

Apžiūra atliekama kartą per metus.

Superelitinės medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Kiekvieno žydinčio superelitinio motininio augalo mėginiai imami ir tyrimai atliekami po metų nuo jo pripažinimo superelitiniu motininiu augalu ir vėliau kasmet, siekiant nustatyti, ar yra II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų, taip pat kilus abejonių dėl I priedo A dalyje išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Elitinės medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios elitinių motininių augalų dalies mėginiai imami ir tyrimai atliekami kasmet, siekiant nustatyti, ar yra I priedo A dalyje ir II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų.

Sertifikuotos medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios sertifikuotų motininių augalų dalies mėginiai imami ir tyrimai atliekami kas trejus metus, siekiant nustatyti, ar yra I priedo A dalyje ir II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų.

Sertifikuotų vaisinių augalų mėginiai imami ir tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I priedo A dalyje ir II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

CAC medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Mėginiai imami ir tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I priedo A dalyje ir II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Olea europaea L.

Visos kategorijos

Apžiūra

Apžiūra atliekama kartą per metus.

Superelitinės medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Kiekvieno superelitinio motininio augalo mėginiai imami ir tyrimai atliekami po dešimties metų nuo jo pripažinimo superelitiniu motininiu augalu ir vėliau kas dešimt metų, siekiant nustatyti, ar yra II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų, taip pat kilus abejonių dėl I priedo A dalyje išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Elitinės medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios elitinių motininių augalų dalies mėginiai imami taip, kad per trisdešimt metų būtų atlikti visų augalų tyrimai, siekiant nustatyti, ar yra I priedo A dalyje ir II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų.

Sertifikuotos medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios motininių augalų, naudojamų sėkloms gauti (toliau – sėkliniai motininiai augalai), dalies mėginiai imami taip, kad per keturiasdešimt metų būtų atlikti visų augalų tyrimai, siekiant nustatyti, ar yra I priedo A dalyje ir II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų. Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios motininių augalų, kurie nėra sėkliniai motininiai augalai, dalies mėginiai imami taip, kad per trisdešimt metų būtų atlikti visų augalų tyrimai, siekiant nustatyti, ar yra I priedo A dalyje ir II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų.

CAC medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Mėginiai imami ir tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I priedo A dalyje ir II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Pistacia vera L.

Visos kategorijos

Apžiūra

Apžiūra atliekama kartą per metus.

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Mėginiai imami ir tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I priedo A dalyje išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. domestica, P. persica ir P. salicina

Visos kategorijos

Apžiūra

Apžiūra atliekama kartą per metus.

Superelitinės medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Kiekvieno žydinčio superelitinio motininio augalo mėginiai imami ir tyrimai dėl PDV ir PNRSV atliekami po metų nuo jo pripažinimo superelitiniu motininiu augalu ir vėliau kasmet. Imami kiekvieno medžio, specialiai pasodinto dėl apdulkinimo, ir, prireikus, aplinkoje esančių pagrindinių apdulkinančių medžių mėginiai ir atliekami jų tyrimai dėl PDV ir PNRSV.

Kiekvieno žydinčio P. persica superelitinio motininio augalo mėginiai imami po metų nuo jo pripažinimo superelitiniu motininiu augalu ir atliekami jų tyrimai dėl PLMVd.

Kiekvieno superelitinio motininio augalo mėginiai imami po dešimties metų nuo jo pripažinimo superelitiniu motininiu augalu ir vėliau kas dešimt metų ir atliekami jų tyrimai dėl II priede rūšiai išvardytų virusų, išskyrus PDV ir PNRSV, taip pat tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I priedo A dalyje išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Elitinės medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios žydinčių elitinių motininių augalų dalies mėginiai imami kasmet ir atliekami jų tyrimai dėl PDV ir PNRSV. Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, imami medžių, specialiai pasodintų dėl apdulkinimo, ir, prireikus, aplinkoje esančių pagrindinių apdulkinančių medžių reprezentatyvios dalies mėginiai ir atliekami jų tyrimai dėl PDV ir PNRSV.

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios žydinčių P. persica elitinių motininių augalų dalies mėginiai imami kartą per metus ir atliekami jų tyrimai dėl PLMVd.

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios nežydinčių elitinių motininių augalų dalies mėginiai imami kas trejus metus ir atliekami jų tyrimai dėl PDV ir PNRSV.

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios elitinių motininių augalų dalies mėginiai imami kas dešimt metų ir atliekami jų tyrimai dėl I priedo A dalyje ir II priede rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų, išskyrus PDV ir PNRSV.

Sertifikuotos medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios žydinčių sertifikuotų motininių augalų dalies mėginiai imami kasmet ir atliekami jų tyrimai dėl PDV ir PNRSV. Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, imami medžių, specialiai pasodintų dėl apdulkinimo, ir, prireikus, aplinkoje esančių pagrindinių apdulkinančių medžių reprezentatyvios dalies mėginiai ir atliekami jų tyrimai dėl PDV ir PNRSV.

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios žydinčių P. persica sertifikuotų motininių augalų dalies mėginiai imami kartą per metus ir atliekami jų tyrimai dėl PLMVd.

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios nežydinčių sertifikuotų motininių augalų dalies mėginiai imami kas trejus metus ir atliekami jų tyrimai dėl PDV ir PNRSV.

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios sertifikuotų motininių augalų dalies mėginiai imami kas penkiolika metų ir atliekami jų tyrimai dėl I priedo A dalyje ir II priede rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų, išskyrus PDV ir PNRSV.

CAC medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Mėginiai imami ir tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I priedo A dalyje ir II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Prunus avium ir P. cerasus

Visos kategorijos

Apžiūra

Apžiūra atliekama kartą per metus.

Superelitinės medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Kiekvieno žydinčio superelitinio motininio augalo mėginiai imami ir tyrimai dėl PDV ir PNRSV atliekami po metų nuo jo pripažinimo superelitiniu motininiu augalu ir vėliau kasmet. Imami kiekvieno medžio, specialiai pasodinto dėl apdulkinimo, ir, prireikus, aplinkoje esančių pagrindinių apdulkinančių medžių mėginiai ir atliekami jų tyrimai dėl PDV ir PNRSV.

Kiekvieno superelitinio motininio augalo mėginiai imami po dešimties metų nuo jo pripažinimo superelitiniu motininiu augalu ir vėliau kas dešimt metų ir atliekami jų tyrimai dėl II priede rūšiai išvardytų virusų, išskyrus PDV ir PNRSV, taip pat tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I priedo A dalyje išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Elitinės medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios žydinčių elitinių motininių augalų dalies mėginiai imami kasmet ir atliekami jų tyrimai dėl PDV ir PNRSV. Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, imami medžių, specialiai pasodintų dėl apdulkinimo, ir, prireikus, aplinkoje esančių pagrindinių apdulkinančių medžių reprezentatyvios dalies mėginiai ir atliekami jų tyrimai dėl PDV ir PNRSV.

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios nežydinčių elitinių motininių augalų dalies mėginiai imami kas trejus metus ir atliekami jų tyrimai dėl PDV ir PNRSV.

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios elitinių motininių augalų dalies mėginiai imami kas dešimt metų ir atliekami jų tyrimai dėl I priedo A dalyje ir II priede rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų, išskyrus PDV ir PNRSV.

Sertifikuotos medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios žydinčių sertifikuotų motininių augalų dalies mėginiai imami kasmet ir atliekami jų tyrimai dėl PDV ir PNRSV. Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, imami medžių, specialiai pasodintų dėl apdulkinimo, ir, prireikus, aplinkoje esančių pagrindinių apdulkinančių medžių reprezentatyvios dalies mėginiai ir atliekami jų tyrimai dėl PDV ir PNRSV.

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios nežydinčių sertifikuotų motininių augalų dalies mėginiai imami kas trejus metus ir atliekami jų tyrimai dėl PDV ir PNRSV.

Remiantis atitinkamų augalų užkrėtimo rizikos vertinimu, reprezentatyvios sertifikuotų motininių augalų dalies mėginiai imami kas penkiolika metų ir atliekami jų tyrimai dėl I priedo A dalyje ir II priede rūšiai išvardytų kenksmingųjų organizmų, išskyrus PDV ir PNRSV.

CAC medžiagos kategorija

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Mėginiai imami ir tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I priedo A dalyje ir II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Ribes L.

Superelitinės medžiagos kategorija

Apžiūra

Apžiūra atliekama du kartus per metus.

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Kiekvieno superelitinio motininio augalo mėginiai imami ir tyrimai atliekami po ketverių metų nuo jo pripažinimo superelitiniu motininiu augalu ir vėliau kas ketverius metus, siekiant nustatyti, ar yra II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų, taip pat kilus abejonių dėl I priede išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Elitinės, sertifikuotos ir CAC medžiagos kategorijos

Apžiūra

Apžiūra atliekama kartą per metus.

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Mėginiai imami ir tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I ir II prieduose išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Rubus L.

Superelitinės medžiagos kategorija

Apžiūra

Apžiūra atliekama du kartus per metus.

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Kiekvieno superelitinio motininio augalo mėginiai imami ir tyrimai atliekami po dvejų metų nuo jo pripažinimo superelitiniu motininiu augalu ir vėliau kas dvejus metus, siekiant nustatyti, ar yra II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų, taip pat kilus abejonių dėl I priede išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Elitinės medžiagos kategorija

Apžiūra

Lauke arba vazonuose auginami augalai apžiūrimi du kartus per metus.

Mikrodauginimo būdu išaugintus augalus ir medžiagą, kurie laikomi trumpiau nei tris mėnesius, reikia apžiūrėti tik kartą per tą laikotarpį.

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Mėginiai imami ir tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I ir II prieduose išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Sertifikuotos ir CAC medžiagos kategorijos

Apžiūra

Apžiūra atliekama kartą per metus.

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Mėginiai imami ir tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I ir II prieduose išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Vaccinium L.

Superelitinės medžiagos kategorija

Apžiūra

Apžiūra atliekama du kartus per metus.

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Kiekvieno superelitinio motininio augalo mėginiai imami ir tyrimai atliekami po penkerių metų nuo jo pripažinimo superelitiniu motininiu augalu ir vėliau kas penkerius metus, siekiant nustatyti, ar yra II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų, taip pat kilus abejonių dėl I priedo B dalyje išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Elitinės medžiagos kategorija

Apžiūra

Apžiūra atliekama du kartus per metus.

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Mėginiai imami ir tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I priedo B dalyje ir II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

Sertifikuotos ir CAC medžiagos kategorijos

Apžiūra

Apžiūra atliekama kartą per metus.

Mėginių ėmimas ir tyrimai

Mėginiai imami ir tyrimai atliekami kilus abejonių dėl I priedo B dalyje ir II priede išvardytų kenksmingųjų organizmų buvimo.

---

V PRIEDAS

Didžiausias leidžiamas lauke, neužtikrinus apsaugos nuo vabzdžių auginamų augalų kartų skaičius ir ilgiausia leidžiama elitinių motininių augalų gyvavimo trukmė pagal gentis arba rūšis, kaip numatyta 19 straipsnio 1 dalyje

Castanea sativa Mill.

Elitinės medžiagos kategorija

Elitinį motininį augalą, kaip apibūdinta 15 straipsnio 2 dalies a punkte, galima dauginti ne daugiau kaip dvi kartas.

Jeigu 15 straipsnio 2 dalies a punkte apibūdintas elitinis motininis augalas yra poskiepis, jį galima dauginti ne daugiau kaip tris kartas.

Elitinių motininių augalų dalį sudarantys poskiepiai laikomi pirmos kartos elitine medžiaga.

Citrus L., Fortunella Swingle ir Poncirus Raf.

Elitinės medžiagos kategorija

Elitinį motininį augalą, kaip apibūdinta 15 straipsnio 2 dalies a punkte, galima dauginti ne daugiau kaip vieną kartą.

Jeigu 15 straipsnio 2 dalies a punkte apibūdintas elitinis motininis augalas yra poskiepis, jį galima dauginti ne daugiau kaip tris kartas.

Elitinių motininių augalų dalį sudarantys poskiepiai laikomi pirmos kartos elitine medžiaga.

Corylus avellana L.

Elitinės medžiagos kategorija

Elitinį motininį augalą, kaip apibūdinta 15 straipsnio 2 dalies a punkte, galima dauginti ne daugiau kaip dvi kartas.

Cydonia oblonga Mill., Malus Mill., Pyrus L.

Elitinės medžiagos kategorija

Elitinį motininį augalą, kaip apibūdinta 15 straipsnio 2 dalies a punkte, galima dauginti ne daugiau kaip dvi kartas.

Jeigu 15 straipsnio 2 dalies a punkte apibūdintas elitinis motininis augalas yra poskiepis, jį galima dauginti ne daugiau kaip tris kartas.

Elitinių motininių augalų dalį sudarantys poskiepiai laikomi pirmos kartos elitine medžiaga.

Ficus carica L.

Elitinės medžiagos kategorija

Elitinį motininį augalą, kaip apibūdinta 15 straipsnio 2 dalies a punkte, galima dauginti ne daugiau kaip dvi kartas.

Fragaria L.

Elitinės medžiagos kategorija

Elitinį motininį augalą, kaip apibūdinta 15 straipsnio 2 dalies a punkte, galima dauginti ne daugiau kaip penkias kartas.

Juglans regia L.

Elitinės medžiagos kategorija

Elitinį motininį augalą, kaip apibūdinta 15 straipsnio 2 dalies a punkte, galima dauginti ne daugiau kaip dvi kartas.

Olea europaea L.

Elitinės medžiagos kategorija

Elitinį motininį augalą, kaip apibūdinta 15 straipsnio 2 dalies a punkte, galima dauginti ne daugiau kaip vieną kartą.

Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. domestica, P. persica ir P. salicina

Elitinės medžiagos kategorija

Elitinį motininį augalą, kaip apibūdinta 15 straipsnio 2 dalies a punkte, galima dauginti ne daugiau kaip dvi kartas.

Jeigu 15 straipsnio 2 dalies a punkte apibūdintas elitinis motininis augalas yra poskiepis, jį galima dauginti ne daugiau kaip tris kartas.

Elitinių motininių augalų dalį sudarantys poskiepiai laikomi pirmos kartos elitine medžiaga.

Prunus avium ir P. cerasus

Elitinės medžiagos kategorija

Elitinį motininį augalą, kaip apibūdinta 15 straipsnio 2 dalies a punkte, galima dauginti ne daugiau kaip dvi kartas.

Jeigu 15 straipsnio 2 dalies a punkte apibūdintas elitinis motininis augalas yra poskiepis, jį galima dauginti ne daugiau kaip tris kartas.

Elitinių motininių augalų dalį sudarantys poskiepiai laikomi pirmos kartos elitine medžiaga.

Ribes L.

Elitinės medžiagos kategorija

Elitinį motininį augalą, kaip apibūdinta 15 straipsnio 2 dalies a punkte, galima dauginti ne daugiau kaip tris kartas. Motininiai augalai kaip motininiai augalai laikomi ne daugiau kaip šešerius metus.

Rubus L.

Elitinės medžiagos kategorija

Elitinį motininį augalą, kaip apibūdinta 15 straipsnio 2 dalies a punkte, galima dauginti ne daugiau kaip dvi kartas. Kiekvienos kartos motininiai augalai kaip motininiai augalai laikomi ne daugiau kaip ketverius metus.

Vaccinium L.

Elitinės medžiagos kategorija

Elitinį motininį augalą, kaip apibūdinta 15 straipsnio 2 dalies a punkte, galima dauginti ne daugiau kaip dvi kartas.

---

Klaidų ištaisymas

| 16.10.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 298/62 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 298/62

---

2014 m. gegužės 28 d. Komisijos sprendimo 2014/314/ES, kuriuo nustatomi kriterijai, taikomi suteikiant ES ekologinį ženklą vandeniniams šildytuvams, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 164, 2014 m. birželio 3 d.
  )

| 1) | 91 puslapis, priedo 4 lentelė: |
| --- | --- |

1)

91 puslapis, priedo 4 lentelė:

yra:

„ES = ES,R“

turi būti:

„Es = Es,r“

| 2) | 93 puslapis, priedo 7 lentelės antra eilutė: |
| --- | --- |

2)

93 puslapis, priedo 7 lentelės antra eilutė:

yra:

„Formula'“

turi būti:

„Formula“

| 3) | 93 puslapis, priedo 7 lentelės trečia eilutė: |
| --- | --- |

3)

93 puslapis, priedo 7 lentelės trečia eilutė:

yra:

„Formula“

turi būti:

„Formula“

| 4) | 93 puslapis, priedo 7 lentelės ketvirta eilutė: |
| --- | --- |

4)

93 puslapis, priedo 7 lentelės ketvirta eilutė:

yra:

„Formula“

turi būti:

„Formula“

| 5) | 95 puslapis, priedo 9 lentelės antra eilutė: |
| --- | --- |

5)

95 puslapis, priedo 9 lentelės antra eilutė:

yra:

„βοil“,

il

turi būti:

„βοil“.

οil

---