# Uradni list C 336/2014

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 336 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5726. september 2014 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 336

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5726. september 2014

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 336/01 | Sporočilo Komisije o organu, pristojnem za izdajo potrdil o poreklu v okviru Uredbe (ES) št. 891/2009 | 1 |
| 2014/C 336/02 | Sporočilo Komisije o organu, pristojnem za izdajo potrdil o pristnosti v okviru Izvedbene uredbe (EU) št. 481/2012 | 2 |
| 2014/C 336/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7341 – MVD/Postcon/ADVO) (
  1
  ) | 4 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2014/C 336/01

Sporočilo Komisije o organu, pristojnem za izdajo potrdil o poreklu v okviru Uredbe (ES) št. 891/2009

1

2014/C 336/02

Sporočilo Komisije o organu, pristojnem za izdajo potrdil o pristnosti v okviru Izvedbene uredbe (EU) št. 481/2012

2

2014/C 336/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7341 – MVD/Postcon/ADVO) (
  1
  )

1

4

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropska centralna banka |
| 2014/C 336/04 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 24. junija 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o poročanju o poslih financiranja vrednostnih papirjev in njihovi preglednosti (CON/2014/49) | 5 |

III   Pripravljalni akti

Evropska centralna banka

2014/C 336/04

Mnenje Evropske centralne banke z dne 24. junija 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o poročanju o poslih financiranja vrednostnih papirjev in njihovi preglednosti (CON/2014/49)

5

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 336/05 | Menjalni tečaji eura | 20 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2014/C 336/06 | Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova | 21 |
| 2014/C 336/07 | Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova | 21 |
| 2014/C 336/08 | Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova | 22 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2014/C 336/05

Menjalni tečaji eura

20

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2014/C 336/06

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

21

2014/C 336/07

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

21

2014/C 336/08

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

22

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 336/09 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 23 |
| 2014/C 336/10 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 27 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2014/C 336/09

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

23

2014/C 336/10

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

27

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 26.9.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 336/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 336/1

---

Sporočilo Komisije o organu, pristojnem za izdajo potrdil o poreklu v okviru Uredbe (ES) št. 891/2009

(2014/C 336/01)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 891/2009 z dne 25. septembra 2009, objavljeno v
  Uradnem listu Evropske unije L 254 z dne 26. septembra 2009, je bila odprta uvozna tarifna kvota za sladkor s poreklom iz Avstralije.

Člen 10 Uredbe (ES) št. 891/2009 določa, da je za sprostitev proizvodov, uvoženih v okviru navedene kvote, v prosti promet treba predložiti potrdilo o poreklu.

Za izdajo potrdil o poreklu v okviru navedene uredbe je pristojen naslednji organ:

| NSW Business Chamber Ltd t/a Australian Business Chamber |
| --- |
| 375 Wickham Terrace, |
| Spring Hill QLD 4000 |
| AUSTRALIA |
| Tel. +61 738422294 |
| Mobilni telefon +61 418750679 |
| Faks +61 730133422 |
| E-mail: exportsdocs.qld@australianbusiness.com.au |

NSW Business Chamber Ltd t/a Australian Business Chamber

375 Wickham Terrace,

Spring Hill QLD 4000

AUSTRALIA

Tel. +61 738422294

Mobilni telefon +61 418750679

Faks +61 730133422

E-mail: exportsdocs.qld@australianbusiness.com.au

---

| 26.9.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 336/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 336/2

---

Sporočilo Komisije o organu, pristojnem za izdajo potrdil o pristnosti v okviru Izvedbene uredbe (EU) št. 481/2012

(2014/C 336/02)

Uredba Sveta (ES) št. 617/2009 z dne 13. julija 2009 o odprtju avtonomne tarifne kvote za uvoz visokokakovostnega govejega mesa (1) je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 464/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 (2).

Uredba Komisije (ES) št. 620/2009 z dne 13. julija 2009 o upravljanju uvozne tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso (3) je bila razveljavljena in nadomeščena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 481/2012 z dne 7. junija 2012 o določitvi pravil za upravljanje tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso (4).

Člen 3 Izvedbene uredbe (EU) št. 481/2012 določa, da je treba za sprostitev blaga, uvoženega v okviru tarifne kvote z zaporedno številko 09.2202, ki je nadomestila tarifno kvoto z zaporedno številko 09.4449 iz Uredbe (ES) št. 620/2009, predložiti potrdilo o pristnosti.

Naslednji organi izdajatelji so pristojni za izdajo potrdil o pristnosti v okviru Izvedbene uredbe (EU) št. 481/2012:

| Department of Agriculture, Fisheries and Forestry (DAFF) of the Australian Government |
| --- |
| 18 Marcus Clarke Street |
| Canberra City ACT 2601 |
| AUSTRALIA |
| Contact point: Biosecurity Service Group |
| Mr Greg READ, Executive Manager |
| Tel. +61 262723594 |
| E-naslov: pr@aqis.gov.au |

Department of Agriculture, Fisheries and Forestry (DAFF) of the Australian Government

18 Marcus Clarke Street

Canberra City ACT 2601

AUSTRALIA

Contact point: Biosecurity Service Group

Mr Greg READ, Executive Manager

Tel. +61 262723594

E-naslov: pr@aqis.gov.au

| Food Safety and Inspection Service (FSIS) of the United States Department of Agriculture (USDA) |
| --- |
| Washington, D.C. 20250 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Internet: http://www.fsis.usda.gov |

Food Safety and Inspection Service (FSIS) of the United States Department of Agriculture (USDA)

Washington, D.C. 20250

UNITED STATES OF AMERICA

Internet: http://www.fsis.usda.gov

| Canadian Food Inspection Agency (CFIA) |
| --- |
| 1400 Merivale Road |
| Ottawa, Ontario |
| K1A 0Y9 |
| CANADA |
| E-naslov: bertrand.st-arnaud@inspection.gc.ca |
| Internet: http://www.inspection.gc.ca |

Canadian Food Inspection Agency (CFIA)

1400 Merivale Road

Ottawa, Ontario

K1A 0Y9

CANADA

E-naslov: bertrand.st-arnaud@inspection.gc.ca

Internet: http://www.inspection.gc.ca

| Ministry of Agriculture and Forestry |
| --- |
| Pastoral House |
| 25 The Terrace |
| PO Box 2526 |
| Wellington 6140 |
| NEW ZEALAND |
| Tel. +64 48940100 |
| Faks +64 48940720 |
| E-naslov: nzfsa.info@maf.govt.nz |
| Internet: http://www.maf.govt.nz |

Ministry of Agriculture and Forestry

Pastoral House

25 The Terrace

PO Box 2526

Wellington 6140

NEW ZEALAND

Tel. +64 48940100

Faks +64 48940720

E-naslov: nzfsa.info@maf.govt.nz

Internet: http://www.maf.govt.nz

| Dirección General de Servicios Ganaderos |
| --- |
| División Industria Animal |
| Constituyente 1476, Piso 2 |
| Montevideo |
| URUGUAY |
| Tel. +598 24126369 |
| Faks +598 24126304 |
| E-naslov: digesega@mgap.gub.uy |
| Internet: http://www.mgap.gub.uy/DGSG |

Dirección General de Servicios Ganaderos

División Industria Animal

Constituyente 1476, Piso 2

Montevideo

URUGUAY

Tel. +598 24126369

Faks +598 24126304

E-naslov: digesega@mgap.gub.uy

Internet: http://www.mgap.gub.uy/DGSG

| Ministerio de Economía y Finanzas Públicas |
| --- |
| Unidad de coordinación y evaluación de subsidios al consumo interno (UCESCI) |
| Hipólito Yrigoyen no 250, |
| Buenos Aires |
| ARGENTINA |
| Tel. +54 1143495000 |
| E-naslov: ucesci@ucesci.gob.ar |
| Internet: http://www.mecon.gob.ar |

Ministerio de Economía y Finanzas Públicas

Unidad de coordinación y evaluación de subsidios al consumo interno (UCESCI)

Hipólito Yrigoyen no 250,

Buenos Aires

ARGENTINA

Tel. +54 1143495000

E-naslov: ucesci@ucesci.gob.ar

Internet: http://www.mecon.gob.ar

---

(1)  UL L 182, 15.7.2009, str. 1.

(2)  UL L 149, 8.6.2012, str. 1.

(3)  UL L 182, 15.7.2009, str. 25.

(4)  UL L 148, 8.6.2012, str. 9.

---

| 26.9.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 336/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 336/4

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7341 – MVD/Postcon/ADVO)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/C 336/03)

Komisija se je 19. septembra 2014 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v nemščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex ((http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32014M7341. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex ((http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32014M7341. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

III Pripravljalni akti

Evropska centralna banka

| 26.9.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 336/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 336/5

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 24. junija 2014

o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o poročanju o poslih financiranja vrednostnih papirjev in njihovi preglednosti

(CON/2014/49)

(2014/C 336/04)

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 18. marca 2014 in 27. marca 2014 prejela zahtevi Evropskega parlamenta oziroma Sveta za mnenje o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o poročanju o poslih financiranja vrednostnih papirjev in njihovi preglednosti (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana uredba).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj predlagana uredba vsebuje določbe, ki vplivajo na prispevek Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) k nemotenemu vodenju politik glede stabilnosti finančnega sistema, kakor je navedeno v členu 127(5) Pogodbe. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

1.   Splošne pripombe

ECB na splošno pozdravlja predlagano uredbo, katere cilj je povečati varnost in preglednost finančnega trga v skladu s priporočili, ki jih je izdal Odbor za finančno stabilnost in so jih septembra 2013 potrdili voditelji skupine G20 (2). Predlagana uredba uvaja ukrepe na treh področjih: (1) o podrobnostih posla je treba poročati repozitorijem sklenjenih poslov, pristojni organi in ustrezni organi Unije pa morajo imeti neposreden in takojšen dostop do teh podrobnosti, da bi se olajšalo spremljanje kopičenja sistemskih tveganj, povezanih z uporabo poslov financiranja z vrednostnimi papirji, ki za namene predlagane uredbe vključujejo repo posle, posojo in izposojo vrednostnih papirjev ali blaga ter druge posle z enakim ekonomskim učinkom in podobnimi tveganji, zlasti posle nakupa in ponovne prodaje ter posle prodaje in ponovnega odkupa; (2) informacije o poslih financiranja z vrednostnimi papirji je treba razkriti vlagateljem, katerih sredstva se uporabljajo v teh poslih ali drugih strukturah financiranja, ki imajo enake učinke kot posli financiranja z vrednostnimi papirji; in (3) zagotoviti je treba pogodbeno preglednost dejavnosti ponovne zastave. ECB meni, da bodo nova enotna pravila o poročanju o poslih financiranja z vrednostnimi papirji in njihovi preglednosti ter določbe o ponovni zastavi lahko imeli pomembno vlogo pri krepitvi finančne stabilnosti v Uniji. Nadalje, predlagana uredba bi morala upoštevati delo, ki ga v zvezi s trgi financiranja z vrednostnimi papirji pripravlja strokovna skupina za podatke pri Odboru za finančno stabilnost, ki je bila ustanovljena zato, da v skladu s priporočili Odbora za finančno stabilnost pripravi priporočila o zbiranju podatkov in njihovem agregiranju na globalni ravni ter predlagane standarde in procese razvije do konca leta 2014 (3). Poleg tega ima ECB naslednje posamezne pripombe.

2.   Posamezne pripombe

2.1   Izvzetje poslov centralnih bank iz obveznosti v zvezi s poročanjem in preglednostjo

Predlagani okvir za poročanje in preglednost ne določa izvzetja za posle, pri katerih je nasprotna stranka centralna banka ESCB (4).

Glede tega ECB izpostavlja, da, medtem ko poročanje o poslih, ki jih izvajajo centralne banke v okviru svojih statutarnih ciljev in nalog, ter preglednost teh poslov ne bi dosegla večje preglednosti za trg, bi bila lahko uspešnost zadevnih poslov, in sicer na področju denarne politike ali deviznih poslov, ter posledično izpolnjevanje teh nalog s strani centralnih bank, ki se zanaša na pravočasnost in zaupnost, s poročanjem ali preglednostjo informacij o takih poslih močno ogrožena.

Zahteva, da nasprotne stranke pri poslih, pri katerih je stranka članica ESCB, poročajo o vseh povezanih podrobnostih repozitorijem sklenjenih poslov, je lahko v nasprotju s pravili ECB in nacionalnih centralnih bank (NCB) o zaupnosti in lahko razvrednoti namen imunitet, ki jih Pogodba podeljuje ECB, zlasti nedotakljivosti arhivov in uradnega sporazumevanja ECB (5). Iz teh razlogov bi bilo treba iz obveznosti v zvezi s poročanjem in preglednostjo izvzeti posle financiranja z vrednostnimi papirji, pri katerih je nasprotna stranka centralna banka ESCB.

ECB bi močno priporočila, da se v predlagano uredbo vključi izvzetje glede na posel (6). Opustitev vključitve takega izvzetja bi imela enak učinek, kakor če bi bile obveznosti v zvezi s poročanjem in preglednostjo naložene na sam ESCB.

2.2   Pojasnitev pooblastila Komisiji za spremembo seznama izvzetij

Poleg tega bi bilo treba pojasniti člen 2(3) predlagane uredbe, ki Komisijo pooblašča, da z delegiranim aktom spremeni seznam izvzetij iz člena 2(2). ECB meni, da bi moral člen 2(3) neposredno navajati možnost razširitve seznama izvzetij, tako da bi se vključile centralne banke tretjih držav (7).

2.3   Ponovna zastava

Ponovna zastava za namene predlagane uredbe pomeni „uporabo finančnih instrumentov, prejetih kot zavarovanje s premoženjem, s strani nasprotne stranke prejemnice v lastnem imenu in za lasten račun ali za račun druge nasprotne stranke“ (8). Predlagana uredba določa, da bo nasprotna stranka, ki prejme finančne instrumente kot zavarovanje s premoženjem, lahko te ponovno zastavila le z izrecnim soglasjem nasprotne stranke ponudnice in šele potem, ko bo zavarovanje s premoženjem preneseno na njen račun (9).

ECB pozdravlja obveznosti poročanja za posle financiranja z vrednostnimi papirji po členu 4, vključno z obveznostjo poročanja o podrobnostih zagotovljenega zavarovanja s premoženjem, zlasti kadar je na voljo za ponovno zastavo ali če je bila ta izvedena. ECB nadalje pozdravlja zahteve v zvezi s pogodbeno preglednostjo po členu 15 predlagane uredbe. Toda zaradi doslednosti ECB predlaga, da se terminologija iz predlagane uredbe karseda poenoti s priporočili Odbora za finančno stabilnost (10) in se tako namesto pojma „ponovna zastava“ (rehypothecation) uporabi pojem „ponovna uporaba“ (reuse), ki bolje odraža širok obseg poslov, ki so zajeti s predlagano uredbo, in s čimer se bo udeležencem na trgu zagotovila pravna varnost. ECB v ta namen podaja predloge za spremembe besedila (11).

Kar zadeva zahteve v zvezi s pogodbeno preglednostjo, predlagana uredba ne razlikuje med finančnim zavarovanjem, prenesenim z „dogovor[om] o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju“, in finančnim zavarovanjem, danim z „dogovor[om] o finančnem zavarovanju z vrednostnimi papirji“, v smislu Direktive 2002/47/ES (12). Z dogovorom o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju dajalec zavarovanja v celoti prenese lastništvo ali izključno pravico do finančnega zavarovanja na uporabnika zavarovanja. Nasprotno pa z dogovorom o finančnem zavarovanju z vrednostnimi papirji dajalec zavarovanja izda finančno zavarovanje kot jamstvo uporabniku zavarovanja ali v njegovo korist, in tako celotno ali kvalificirano lastništvo finančnega zavarovanja ali izključna pravica do finančnega zavarovanja ob ustanovitvi pravice do jamstva ostane dajalcu zavarovanja. Z vidika finančne stabilnosti je treba široko področje uporabe predlagane uredbe načeloma pozdraviti. Toda ob upoštevanju določb Direktive 2002/47/ES uporabnik zavarovanja po sklenitvi dogovora o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju ne bi smel biti omejen v uživanju v celoti prenesenega lastništva ali izključne pravice do finančnega zavarovanja. Medtem ko bi nasprotna stranka prejemnica vseeno morala izpolnjevati druge zahteve iz člena 15 predlagane uredbe, bi bilo treba pojasniti, da sklenitev dogovora o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju že vsebuje soglasje za ponovno uporabo in da kakršna koli kršitev zahtev iz člena 15 ne bo vplivala na veljavnost ali izvršljivost posla financiranja z vrednostnimi papirji ter da se za nasprotno stranko prejemnico lahko uporabijo samo upravne sankcije iz predlagane uredbe. ECB v ta namen podaja predloge za spremembe besedila (13).

ECB opaža, da se predlagana uredba osredotoča zgolj na uvedbo obveznosti v zvezi s poročanjem in preglednostjo. Toda nedavna finančna kriza je pokazala, da lahko iz praks ponovne uporabe in ponovne zastave sredstev stranke izhajajo precejšnja tveganja za finančno stabilnost: povečajo lahko tveganje okužbe, lahko vodijo v kopičenje prevelikega finančnega vzvoda v finančnem sistemu in lahko tudi povečajo tveganje navala na posamezne institucije. V tem kontekstu velja izpostaviti, da je Odbor za finančno stabilnost na mednarodni ravni pripravil priporočila za uvedbo omejitev, ki se nanašajo na: (1) ponovno zastavo sredstev stranke za namene financiranja posrednikovih dejavnosti za lasten račun; in (2) subjekte, ki jim je dovoljeno ukvarjati se s ponovno zastavo sredstev stranke (14). Poleg tega so lahko v Uniji upravičeni tudi nadaljnji ukrepi. ECB zato meni, da je pomembno, da Komisija oceni potrebo po nadaljnjih regulativnih ukrepih, ki segajo dlje od predlaganih zahtev v zvezi s poročanjem in preglednostjo, vključno s količinskimi omejitvami ponovne uporabe in ponovne zastave sredstev strank, ki bi jih lahko uvedel prihodnji pravni akt. Opraviti bi bilo treba natančno analizo stroškov in koristi, da bi se zagotovilo, da take količinske omejitve nimajo škodljivega vpliva na trge financiranja z vrednostnimi papirji.

2.4   Načini poročanja podatkov o poslih financiranja z vrednostnimi papirji

Za opravljanje nalog ESCB ter spremljanje finančnih trgov in finančnih aktivnosti v euroobmočju in Uniji kot celoti mora ECB ob pomoči NCB zbirati visoko kakovostne statistične informacije (15). Zato so podrobnosti o poslih, ki se po predlagani uredbi poročajo repozitorijem sklenjenih poslov in v nekaterih primerih Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA), ključne za izpolnjevanje nalog ESCB: (1) prispevati k stabilnosti finančnega sistema v skladu s členom 127(5) Pogodbe s spremljanjem kopičenja sistemskih tveganj, povezanih s posli financiranja z vrednostnimi papirji; (2) izvajati denarno politiko; (3) analizirati transmisijski mehanizem denarne politike; (4) opravljati pregled nad infrastrukturami finančnega trga (16); in (5) zagotavljati analitično in statistično podporo Evropskemu odboru za sistemska tveganja (ESRB) v skladu z Uredbo (EU) št. 1096/2010 (17).

Iz teh razlogov in zato, da bi se čim bolj zmanjšalo breme poročanja za udeležence na finančnem trgu, bi podrobnosti o posebnih vrstah poslov financiranja z vrednostnimi papirji, ki jih je treba poročati, ter oblika in pogostost teh poročil morali olajšati uporabo takih informacij pri nalogah ESCB. ECB pozdravlja možnost tesnega sodelovanja z organom ESMA pri pripravi osnutkov tehničnih standardov in je pripravljena podpreti organ ESMA pri njegovi nalogi.

Nadalje ECB priporoča, naj se podrobnosti o poslih financiranja z vrednostnimi papirji poročajo, zbirajo in dajo na voljo ESCB do največje možne stopnje podrobnosti in v popolnoma standardizirani obliki. V zvezi s postavkami podatkov, ki se poročajo, ECB priporoča, naj tehnični standardi, ki se pripravijo v skladu s členom 4(7) predlagane uredbe, zahtevajo podrobnosti o posameznih sredstvih, ki se uporabljajo kot zavarovanje s premoženjem, in o glavnici, valuti, vrsti, kakovosti in vrednosti vsakega sredstva, ki se poroča. To bo v pomoč pri ugotavljanju sredstev, ki so na voljo za ponovno zastavo oziroma v zvezi s katerimi je bila slednja izvedena, ter bo olajšalo samodejne postopke za zbiranje teh informacij. Tehnični standardi bi prav tako morali omogočiti poročanje posameznih sredstev, ki so predmet posoje oziroma izposoje vrednostnih papirjev ali blaga. Posamezna sredstva bi bilo treba poročati tudi, kadar so posli zavarovani s skupinami sredstev, na primer na portfeljski osnovi ali prek tripartitnih storitev upravljanja zavarovanja (18). Tehnični standardi bi morali upoštevati tehnične posebnosti takih skupin sredstev in njihovo dinamično naravo, zlasti kjer se sestava skupine pogosto spreminja. Način, na katerega se poročajo posamezna sredstva, bi se moral ustrezno prilagoditi. Na primer, ena možnost, ki bi olajšala poročanje tripartitnih repo poslov, bi lahko bila ta, da se omogoči poročanje posameznih sredstev v sestavi skupine sredstev za zavarovanje poslov po stanju ob koncu dneva. Poročanje prek ustreznih infrastruktur finančnega trga lahko olajša tehnično izvedljivost poročanja (vključno o podrobnostih posameznih sredstev za zavarovanje) in bi bilo skladno s členom 4(1) predlagane uredbe, ki nasprotnim strankam dopušča, da poročanje o poslih financiranja z vrednostnimi papirji poverijo komu drugemu.

Poleg tega ECB predlaga, naj tehnični standardi od nasprotnih strank zahtevajo poročanje dodatnih postavk, da bi se podprlo celovitejše spremljanje za namene finančne stabilnosti in izpolnjevanje nalog ESCB, opisanih zgoraj, med drugim ob upoštevanju mednarodnega razvoja, kot je na primer delo, ki je v teku pri Odboru za finančno stabilnost.

Predlagana uredba zahteva, da se o podrobnostih poslov financiranja z vrednostnimi papirji poroča najpozneje na delovni dan po sklenitvi, spremembah ali zaključku posla. Zaradi zagotovitve kakovosti podatkov ter da bi se zagotovilo, da so vse podrobnosti pravilne in popolne, ECB priporoča, da se preveri, ali bi bilo treba nasprotnim strankam naložiti zahteve po dodatnem, manj pogostem poročanju o vseh poslih, ki še niso zapadli. Namen takih dodatnih zahtev za poročanje bi bil zmanjšati nabiranje napak v poročanih podrobnostih poslov financiranja z vrednostnimi papirji skozi čas, te zahteve pa bi bile tudi skladne s priporočili Odbora za finančno stabilnost glede zbiranja rednih posnetkov stanj (19).

ECB močno priporoča, naj tehnični standardi iz predlagane uredbe zahtevajo, da poročani podatki vključujejo ustrezne identifikatorje glede na obstoječe in prihodnje mednarodno dogovorjene standarde. ESMA bi moral zahtevati, da vse nasprotne stranke, ki spadajo v področje uporabe predlagane uredbe, obvezno uporabljajo takšne identifikatorje, zlasti mednarodno identifikacijsko številko vrednostnega papirja (koda ISIN), mednarodni identifikator pravnih subjektov (koda LEI) in edinstven identifikator sklenjenega posla (20).

Prvič, koda ISIN, ki se dodeli vrednostnim papirjem in enoznačno označuje izdajo vrednostnih papirjev, bi se morala uporabiti, kadar se poročajo nedenarni instrumenti zavarovanja.

Drugič, zaradi doslednosti in zagotovitve orodja za ustrezno zbiranje podatkov bi morale biti vse stranke pri finančnih poslih identificirane z enoznačno kodo. ECB v ta namen podpira uporabo globalnega sistema LEI, ki sta ga sprejela Evropski bančni organ (EBA) in ESMA (21), na način, ki je skladen s priporočili Odbora za finančno stabilnost (22). Čeprav globalni sistem LEI še ni v celoti operativen, bi se člen 4(8) predlagane uredbe moral sklicevati na potrebo po uporabi kod LEI v tehničnih standardih, zlasti zaradi uporabe začasnih kod LEI (pre-LEI) iz začasnega globalnega sistema LEI, ki je trenutno operativen (23). Uporaba sistema LEI ali pre-LEI bo olajšala zbiranje podatkov in agregiranje na globalni ravni, zlasti v zvezi z odpravo dvojnega upoštevanja pri mednarodnih poslih, ki se poročajo v različnih jurisdikcijah.

Tretjič, glede na to, da na mednarodni ravni ni dogovorjenega okvira, ECB močno priporoča, da ESMA na evropski ravni razvije edinstven identifikator sklenjenega posla. To je zlasti pomembno za povezovanje informacij o istem poslu, ki ga poročata dve ali več nasprotnih strank, in je tudi nujno za zagotovitev celovitosti informacij, ki jih posreduje nasprotna stranka, na primer v izogib vrzelim ali dvojnemu upoštevanju.

Pomembno je tudi zagotoviti, da ima ESCB ustrezen dostop do popolnih, v celoti standardiziranih in podrobnih informacij, ki jih zberejo repozitoriji sklenjenih poslov, in sicer v obliki, ki olajša izvajanje nalog ESCB (24). Kadar ESMA meni, da je to potrebno in ustrezno, bi morala imeti možnost, da v osnutke tehničnih standardov vključi postopke, ki jih repozitoriji sklenjenih poslov uporabijo za preverjanje popolnosti in pravilnosti poročanih jim podatkov, zlasti kadar odkrijejo manjkajoče, nepopolne ali neskladne informacije (25). To ne posega v pooblastila pristojnih organov, da nasprotnim strankam izrečejo upravne sankcije in ukrepe v skladu s poglavjem VIII predlagane uredbe.

Pomembno je, da se ti tehnični standardi po tem, ko so sprejeti v skladu s postopkom iz Uredbe (EU) št. 1095/2010 (26), redno posodabljajo, da bi ustrezno odražali razvoj na trgu, krepili regulativni okvir in da bi se v celoti izvrševala enotna evropska pravila.

Prav tako bo morda potrebno uskladiti tehnične standarde, sprejete v skladu z drugo zakonodajo Unije o finančnih storitvah, kot je Uredba (EU) št. 648/2012, s tehničnimi standardi, sprejetimi v skladu s predlagano uredbo. To bo pomagalo zmanjšati breme poročanja za nasprotne stranke, hkrati pa bo zagotovilo, da poročila vsebujejo podrobnosti, ki jih zahteva člen 4 predlagane uredbe. Pri tej uskladitvi bi si bilo treba prizadevati, da se zagotovi celovito spremljanje poslov financiranja z vrednostnimi papirji, zlasti skladnost podrobnosti in oblik v zvezi s posli financiranja z vrednostnimi papirji, ki se poročajo v skladu s členom 4(6) predlagane uredbe.

V Frankfurtu na Majni, 24. junija 2014.

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2014) 40 final.

1

(2)  Glej „Strengthening Oversight and Regulation of Shadow Banking: Policy Framework for Addressing Shadow Banking Risks in Securities Lending and Repos“ (Okrepitev nadzora in zakonska ureditev bančnega sistema v senci; okvir politike za obravnavanje tveganj bančnega sistema v senci pri posojanju vrednostnih papirjev in repo poslih) (v nadaljnjem besedilu: priporočila Odbora za finančno stabilnost), 29. avgust 2013, dostopno na spletni strani Odbora za finančno stabilnost na naslovu http://www.financialstabilityboard.org/

2

(3)  Glej priporočili 2 in 3 v priporočilih Odbora za finančno stabilnost.

3

(4)  Člen 2(2) predlagane uredbe določa le subjektivno izvzetje za članice ESCB, druge organe držav članic, ki opravljajo podobne funkcije, druge organe Unije, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali posredujejo pri upravljanju javnega dolga, in Banko za mednarodne poravnave. Nasprotne stranke pri poslih centralnih bank ESCB niso jasno izvzete iz obveznosti v zvezi s poročanjem in preglednostjo po členih 4, 13, 14 in 15 predlagane uredbe.

4

(5)  Glej člen 343 Pogodbe in člen 39 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) ter tudi člene 2, 5 in 22 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije.

5

(6)  Glej spremembo 7 v Prilogi k temu mnenju. Glej odstavek 7.2 Mnenja CON/2012/21 in člen 1(6) do (8) Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84). Vsa mnenja ECB so dostopna na spletni strani ECB na naslovu http://www.ecb.europa.eu

6

(7)  Glej spremembo 8 v Prilogi k temu mnenju. Ta pojasnitev bi bila skladna s členom 1(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1) in členom 1(9) Uredbe (EU) št. 600/2014.

7

(8)  Člen 3(7) predlagane uredbe.

8

(9)  Člen 15 predlagane uredbe.

9

(10)  Glej priporočilo 7 v priporočilih Odbora za finančno stabilnost.

10

(11)  Glej spremembo 10 v Prilogi k temu mnenju. Glej tudi spremembe 2 do 6, 11 in 16.

11

(12)  Direktiva 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju (UL L 168, 27.6.2002, str. 43).

12

(13)  Glej spremembi 10 in 19 v Prilogi k temu mnenju.

13

(14)  Glej priporočilo 7 v priporočilih Odbora za finančno stabilnost.

14

(15)  Člen 5 Statuta ESCB.

15

(16)  Glej Mnenje CON/2011/1.

16

(17)  Uredba Sveta (EU) št. 1096/2010 z dne 17. novembra 2010 o dodelitvi posebnih nalog Evropski centralni banki v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja (UL L 331, 15.12.2010, str. 162).

17

(18)  Glej spremembo 11 v Prilogi k temu mnenju.

18

(19)  Glej priporočilo 2 v priporočilih Odbora za finančno stabilnost.

19

(20)  Glej spremembo 12 v Prilogi k temu mnenju.

20

(21)  Glej priporočilo organa EBA o rabi identifikatorja pravnih subjektov (LEI) (EBA/REC/2014/01), 29. januar 2014, dostopno na spletni strani EBA na naslovu http://www.eba.europa.eu/, ter vprašanja in odgovore v dokumentu organa ESMA „Implementation of the Regulation (EU) No 648/2012 on OTC derivatives, central counterparties and trade repositories (EMIR)“ (ESMA/2013/1527), 22. oktober 2013, str. 45, dostopno na spletni strani organa ESMA na naslovu http://www.esma.europa.eu/

21

(22)  Glej dokument „A Global Legal Entity Identifier for Financial Markets“, 8. junij 2012, dostopno na spletni strani Odbora za finančno stabilnost na naslovu http://www.financialstabilityboard.org/

22

(23)  Glej dokument „LEI Regulatory Oversight Committee (ROC): 1st progress note on the Global LEI Initiative“, 8. marec 2013, dostopno na spletni strani Odbora za regulativni nadzor LEI na naslovu http://www.leiroc.org/. Začasni globalni sistem LEI je bil uveden januarja 2013, Odbor za regulativni nadzor LEI pa je kot globalno kompatibilne sprejel vse kode pre-LEI, ki so jih izdale začasne lokalne operacijske enote (pre-LOU – Local Operating Unit).

23

Local Operating Unit

(24)  Glej spremembo 15 v Prilogi k temu mnenju.

24

(25)  Glej spremembo 13 v Prilogi k temu mnenju.

25

(26)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

26

---

PRILOGA

Predlagane spremembe besedila

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembe, ki jih predlaga ECB (1) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Uvodna izjava 9 |
| „Posledično bodo informacije o tveganjih v zvezi s trgi financiranja vrednostnih papirjev centralno shranjene ter enostavno in neposredno dostopne, med drugim Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA), Evropskemu bančnemu organu (EBA), Evropskemu organu za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), zadevnim pristojnim organom, Evropskemu odboru za sistemska tveganja (ESRB) in zadevnim centralnim bankam Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), vključno z Evropsko centralno banko (ECB), za namen opredelitve in spremljanja tveganj za finančno stabilnost, povezanih z dejavnostmi bančništva v senci s strani reguliranih in nereguliranih subjektov. ESMA bi morala pri pripravi regulativnih tehničnih standardov iz te uredbe ali predlogih za njihovo revizijo upoštevati obstoječe standarde iz člena 9 Uredbe (EU) št. 648/2012, ki ureja repozitorije sklenjenih poslov za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, in njihov prihodnji razvoj ter zagotoviti, da imajo zadevni pristojni organi, ESRB in zadevne centralne banke ESCB, vključno z ECB, neposreden in takojšen dostop do vseh informacij, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog.“ | „Posledično bodo informacije o tveganjih v zvezi s trgi financiranja z vrednostnimi papirji centralno shranjene ter enostavno in neposredno dostopne, med drugim Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA), Evropskemu bančnemu organu (EBA), Evropskemu organu za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), zadevnim pristojnim organom, Evropskemu odboru za sistemska tveganja (ESRB) in zadevnim centralnim bankam Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), vključno z Evropsko centralno banko (ECB), za namen opredelitve in spremljanja tveganj za finančno stabilnost, povezanih z dejavnostmi bančništva v senci s strani reguliranih in nereguliranih subjektov. ESMA bi morala pri pripravi regulativnih tehničnih standardov iz te uredbe ali predlogih za njihovo revizijo upoštevati obstoječe standarde iz člena 9 Uredbe (EU) št. 648/2012, ki ureja repozitorije sklenjenih poslov za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, in njihov prihodnji razvoj ter zagotoviti, da imajo zadevni pristojni organi, ESRB in zadevne centralne banke ESCB, vključno z ECB, neposreden in takojšen dostop do vseh informacij, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog, vključno z nalogami opredeliti in izvajati denarno politiko ter opravljati pregled nad infrastrukturami finančnega trga.“ |
| Pojasnilo


  Podrobnosti o poslih, ki se poročajo repozitorijem sklenjenih poslov in v nekaterih primerih organu ESMA, so ključne za izpolnjevanje nalog ESCB. Besedilo predlagane uredbe bi moralo odražati, da se te podrobnosti uporabljajo v ta namen. Glej odstavek 2.4 tega mnenja. |
| Sprememba 2 |
| Uvodna izjava 17 |
| „Ponovna zastava zagotavlja likvidnost in nasprotni stranki omogoča zmanjšanje stroškov financiranja. Vendar pa ustvarja kompleksne verige zavarovanja s premoženjem med tradicionalnim bančništvom in bančnim sistemom v senci, zaradi česar prihaja do tveganj za finančno stabilnost. Pomanjkanje preglednosti glede tega, v kolikšni meri so bili finančni instrumenti, ki so bili uporabljeni za zavarovanje s premoženjem, predmet ponovne zastave, in glede zadevnih tveganjih v primeru stečaja lahko ogrozijo zaupanje v nasprotne stranke in povečajo tveganja za finančno stabilnost.“ | „Ponovna zastava
  Ponovna uporaba zagotavlja likvidnost in nasprotni stranki omogoča zmanjšanje stroškov financiranja. Vendar pa ustvarja kompleksne verige zavarovanja s premoženjem med tradicionalnim bančništvom in bančnim sistemom v senci, zaradi česar prihaja do tveganj za finančno stabilnost. Pomanjkanje preglednosti glede tega, v kolikšni meri so bili finančni instrumenti, ki so bili uporabljeni za zavarovanje s premoženjem, predmet ponovne zastave
  ponovne uporabe, in glede zadevnih tveganjih v primeru stečaja lahko ogrozijo zaupanje v nasprotne stranke in povečajo tveganja za finančno stabilnost.“ |
| Pojasnilo


  Namen te spremembe je zagotoviti skladnost v zvezi z uvedbo pojma „ponovna uporaba“ v predlagano uredbo. Glej spremembo 10 in odstavek 2.3 tega mnenja. |
| Sprememba 3 |
| Uvodna izjava 18 |
| „Ta uredba določa pravila o informacijah za nasprotne stranke o ponovni zastavi, ki ne bi smela vplivati na uporabo sektorskih pravil, prilagojenih posebnim akterjem, strukturam in okoliščinam. Zato bi se morala pravila o ponovni zastavi iz te uredbe uporabljati za, na primer, sklade in depotne družbe samo, v kolikor ne obstajajo strožja pravila o ponovni uporabi v zakonodajnem okviru za investicijske sklade, ki predstavlja lex specialis in ima prednost pred pravili iz te uredbe. Zlasti ta uredba ne bi smela posegati v katero koli določbo, ki omejuje zmožnost nasprotnih strank za ukvarjanje s ponovno zastavo finančnih instrumentov, ki jih nasprotne stranke ali osebe, ki niso nasprotne stranke, zagotovijo kot zavarovanje s premoženjem.“ | „Ta uredba določa pravila o informacijah za nasprotne stranke o ponovni zastavi
  ponovni uporabi, ki ne bi smela vplivati na uporabo sektorskih pravil, prilagojenih posebnim akterjem, strukturam in okoliščinam. Zato bi se morala pravila o ponovni zastavi
  ponovni uporabi iz te uredbe uporabljati za, na primer, sklade in depotne družbe samo, v kolikor ne obstajajo strožja pravila o ponovni uporabi v zakonodajnem okviru za investicijske sklade, ki predstavlja lex specialis in ima prednost pred pravili iz te uredbe. Zlasti ta uredba ne bi smela posegati v katero koli določbo, ki omejuje zmožnost nasprotnih strank za ukvarjanje s ponovno zastavo
  ponovno uporabo finančnih instrumentov, ki jih nasprotne stranke ali osebe, ki niso nasprotne stranke, zagotovijo kot zavarovanje s premoženjem. Z opredelitvijo pojma ‚ponovna uporaba‘ v tej uredbi se poskuša zagotoviti usklajenost s priporočili Odbora za finančno stabilnost. Opredelitev ponovne uporabe zajema pojem ponovne zastave iz priporočil Odbora za finančno stabilnost, brez poseganja v potrebo po opredelitvi tega pojma za namene prihodnjih zakonodajnih pobud EU.“ |
| Pojasnilo


  Namen te spremembe je zagotoviti skladnost v zvezi z uvedbo pojma „ponovna uporaba“ v predlagano uredbo. Glej spremembo 10 in odstavek 2.3 tega mnenja. |
| Sprememba 4 |
| Uvodna izjava 24 |
| „V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno, da se zagotovi preglednost nekaterih tržnih dejavnosti, na primer poslov financiranja vrednostnih papirjev, ponovne zastave in po potrebi drugih struktur financiranja, ter omogoči spremljanje in prepoznavanje zadevnih tveganj za finančno stabilnost. V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev.“ | „V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno, da se zagotovi preglednost nekaterih tržnih dejavnosti, na primer poslov financiranja z vrednostnimi papirji, ponovne zastave
  ponovne uporabe in po potrebi drugih struktur financiranja, ter omogoči spremljanje in prepoznavanje zadevnih tveganj za finančno stabilnost. V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev.“ |
| Pojasnilo


  Namen te spremembe je zagotoviti skladnost v zvezi z uvedbo pojma „ponovna uporaba“ v predlagano uredbo. Glej spremembo 10 in odstavek 2.3 tega mnenja. |
| Sprememba 5 |
| Člen 1 |
| „Ta uredba določa pravila o preglednosti poslov financiranja vrednostnih papirjev, drugih struktur financiranja in ponovne zastave.“ | „Ta uredba določa pravila o preglednosti poslov financiranja z vrednostnimi papirji, drugih struktur financiranja in ponovne zastave
  ponovne uporabe.“ |
| Pojasnilo


  Namen te spremembe je zagotoviti skladnost v zvezi z uvedbo pojma „ponovna uporaba“ v predlagano uredbo. Glej spremembo 10 in odstavek 2.3 tega mnenja. |
| Sprememba 6 |
| Člen 2(1)(d) |
| „(d) | nasprotno stranko, ki se ukvarja s ponovno zastavo in je ustanovljena:






  (1) | v Uniji, vključno z vsemi njenimi podružnicami, ne glede na to, kje se nahajajo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembe, ki jih predlaga ECB (1)

Sprememba 1

Uvodna izjava 9

„Posledično bodo informacije o tveganjih v zvezi s trgi financiranja vrednostnih papirjev centralno shranjene ter enostavno in neposredno dostopne, med drugim Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA), Evropskemu bančnemu organu (EBA), Evropskemu organu za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), zadevnim pristojnim organom, Evropskemu odboru za sistemska tveganja (ESRB) in zadevnim centralnim bankam Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), vključno z Evropsko centralno banko (ECB), za namen opredelitve in spremljanja tveganj za finančno stabilnost, povezanih z dejavnostmi bančništva v senci s strani reguliranih in nereguliranih subjektov. ESMA bi morala pri pripravi regulativnih tehničnih standardov iz te uredbe ali predlogih za njihovo revizijo upoštevati obstoječe standarde iz člena 9 Uredbe (EU) št. 648/2012, ki ureja repozitorije sklenjenih poslov za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, in njihov prihodnji razvoj ter zagotoviti, da imajo zadevni pristojni organi, ESRB in zadevne centralne banke ESCB, vključno z ECB, neposreden in takojšen dostop do vseh informacij, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog.“

„Posledično bodo informacije o tveganjih v zvezi s trgi financiranja z vrednostnimi papirji centralno shranjene ter enostavno in neposredno dostopne, med drugim Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA), Evropskemu bančnemu organu (EBA), Evropskemu organu za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), zadevnim pristojnim organom, Evropskemu odboru za sistemska tveganja (ESRB) in zadevnim centralnim bankam Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), vključno z Evropsko centralno banko (ECB), za namen opredelitve in spremljanja tveganj za finančno stabilnost, povezanih z dejavnostmi bančništva v senci s strani reguliranih in nereguliranih subjektov. ESMA bi morala pri pripravi regulativnih tehničnih standardov iz te uredbe ali predlogih za njihovo revizijo upoštevati obstoječe standarde iz člena 9 Uredbe (EU) št. 648/2012, ki ureja repozitorije sklenjenih poslov za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, in njihov prihodnji razvoj ter zagotoviti, da imajo zadevni pristojni organi, ESRB in zadevne centralne banke ESCB, vključno z ECB, neposreden in takojšen dostop do vseh informacij, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog, vključno z nalogami opredeliti in izvajati denarno politiko ter opravljati pregled nad infrastrukturami finančnega trga.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Podrobnosti o poslih, ki se poročajo repozitorijem sklenjenih poslov in v nekaterih primerih organu ESMA, so ključne za izpolnjevanje nalog ESCB. Besedilo predlagane uredbe bi moralo odražati, da se te podrobnosti uporabljajo v ta namen. Glej odstavek 2.4 tega mnenja.

Podrobnosti o poslih, ki se poročajo repozitorijem sklenjenih poslov in v nekaterih primerih organu ESMA, so ključne za izpolnjevanje nalog ESCB. Besedilo predlagane uredbe bi moralo odražati, da se te podrobnosti uporabljajo v ta namen. Glej odstavek 2.4 tega mnenja.

Sprememba 2

Sprememba 2

Uvodna izjava 17

„Ponovna zastava zagotavlja likvidnost in nasprotni stranki omogoča zmanjšanje stroškov financiranja. Vendar pa ustvarja kompleksne verige zavarovanja s premoženjem med tradicionalnim bančništvom in bančnim sistemom v senci, zaradi česar prihaja do tveganj za finančno stabilnost. Pomanjkanje preglednosti glede tega, v kolikšni meri so bili finančni instrumenti, ki so bili uporabljeni za zavarovanje s premoženjem, predmet ponovne zastave, in glede zadevnih tveganjih v primeru stečaja lahko ogrozijo zaupanje v nasprotne stranke in povečajo tveganja za finančno stabilnost.“

„Ponovna zastava
  Ponovna uporaba zagotavlja likvidnost in nasprotni stranki omogoča zmanjšanje stroškov financiranja. Vendar pa ustvarja kompleksne verige zavarovanja s premoženjem med tradicionalnim bančništvom in bančnim sistemom v senci, zaradi česar prihaja do tveganj za finančno stabilnost. Pomanjkanje preglednosti glede tega, v kolikšni meri so bili finančni instrumenti, ki so bili uporabljeni za zavarovanje s premoženjem, predmet ponovne zastave
  ponovne uporabe, in glede zadevnih tveganjih v primeru stečaja lahko ogrozijo zaupanje v nasprotne stranke in povečajo tveganja za finančno stabilnost.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Namen te spremembe je zagotoviti skladnost v zvezi z uvedbo pojma „ponovna uporaba“ v predlagano uredbo. Glej spremembo 10 in odstavek 2.3 tega mnenja.

Namen te spremembe je zagotoviti skladnost v zvezi z uvedbo pojma „ponovna uporaba“ v predlagano uredbo. Glej spremembo 10 in odstavek 2.3 tega mnenja.

Sprememba 3

Sprememba 3

Uvodna izjava 18

„Ta uredba določa pravila o informacijah za nasprotne stranke o ponovni zastavi, ki ne bi smela vplivati na uporabo sektorskih pravil, prilagojenih posebnim akterjem, strukturam in okoliščinam. Zato bi se morala pravila o ponovni zastavi iz te uredbe uporabljati za, na primer, sklade in depotne družbe samo, v kolikor ne obstajajo strožja pravila o ponovni uporabi v zakonodajnem okviru za investicijske sklade, ki predstavlja lex specialis in ima prednost pred pravili iz te uredbe. Zlasti ta uredba ne bi smela posegati v katero koli določbo, ki omejuje zmožnost nasprotnih strank za ukvarjanje s ponovno zastavo finančnih instrumentov, ki jih nasprotne stranke ali osebe, ki niso nasprotne stranke, zagotovijo kot zavarovanje s premoženjem.“

„Ta uredba določa pravila o informacijah za nasprotne stranke o ponovni zastavi
  ponovni uporabi, ki ne bi smela vplivati na uporabo sektorskih pravil, prilagojenih posebnim akterjem, strukturam in okoliščinam. Zato bi se morala pravila o ponovni zastavi
  ponovni uporabi iz te uredbe uporabljati za, na primer, sklade in depotne družbe samo, v kolikor ne obstajajo strožja pravila o ponovni uporabi v zakonodajnem okviru za investicijske sklade, ki predstavlja lex specialis in ima prednost pred pravili iz te uredbe. Zlasti ta uredba ne bi smela posegati v katero koli določbo, ki omejuje zmožnost nasprotnih strank za ukvarjanje s ponovno zastavo
  ponovno uporabo finančnih instrumentov, ki jih nasprotne stranke ali osebe, ki niso nasprotne stranke, zagotovijo kot zavarovanje s premoženjem. Z opredelitvijo pojma ‚ponovna uporaba‘ v tej uredbi se poskuša zagotoviti usklajenost s priporočili Odbora za finančno stabilnost. Opredelitev ponovne uporabe zajema pojem ponovne zastave iz priporočil Odbora za finančno stabilnost, brez poseganja v potrebo po opredelitvi tega pojma za namene prihodnjih zakonodajnih pobud EU.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Namen te spremembe je zagotoviti skladnost v zvezi z uvedbo pojma „ponovna uporaba“ v predlagano uredbo. Glej spremembo 10 in odstavek 2.3 tega mnenja.

Namen te spremembe je zagotoviti skladnost v zvezi z uvedbo pojma „ponovna uporaba“ v predlagano uredbo. Glej spremembo 10 in odstavek 2.3 tega mnenja.

Sprememba 4

Sprememba 4

Uvodna izjava 24

„V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno, da se zagotovi preglednost nekaterih tržnih dejavnosti, na primer poslov financiranja vrednostnih papirjev, ponovne zastave in po potrebi drugih struktur financiranja, ter omogoči spremljanje in prepoznavanje zadevnih tveganj za finančno stabilnost. V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev.“

„V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno, da se zagotovi preglednost nekaterih tržnih dejavnosti, na primer poslov financiranja z vrednostnimi papirji, ponovne zastave
  ponovne uporabe in po potrebi drugih struktur financiranja, ter omogoči spremljanje in prepoznavanje zadevnih tveganj za finančno stabilnost. V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Namen te spremembe je zagotoviti skladnost v zvezi z uvedbo pojma „ponovna uporaba“ v predlagano uredbo. Glej spremembo 10 in odstavek 2.3 tega mnenja.

Namen te spremembe je zagotoviti skladnost v zvezi z uvedbo pojma „ponovna uporaba“ v predlagano uredbo. Glej spremembo 10 in odstavek 2.3 tega mnenja.

Sprememba 5

Sprememba 5

Člen 1

„Ta uredba določa pravila o preglednosti poslov financiranja vrednostnih papirjev, drugih struktur financiranja in ponovne zastave.“

„Ta uredba določa pravila o preglednosti poslov financiranja z vrednostnimi papirji, drugih struktur financiranja in ponovne zastave
  ponovne uporabe.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Namen te spremembe je zagotoviti skladnost v zvezi z uvedbo pojma „ponovna uporaba“ v predlagano uredbo. Glej spremembo 10 in odstavek 2.3 tega mnenja.

Namen te spremembe je zagotoviti skladnost v zvezi z uvedbo pojma „ponovna uporaba“ v predlagano uredbo. Glej spremembo 10 in odstavek 2.3 tega mnenja.

Sprememba 6

Sprememba 6

Člen 2(1)(d)

„(d)

nasprotno stranko, ki se ukvarja s ponovno zastavo in je ustanovljena:

(1)

v Uniji, vključno z vsemi njenimi podružnicami, ne glede na to, kje se nahajajo;

| (2) | v tretji državi, in sicer v enem od naslednjih primerov:






  (i) | ponovna zastava se izvede v sklopu poslovanja podružnice v EU; |
| --- | --- | --- |

(2)

v tretji državi, in sicer v enem od naslednjih primerov:

(i)

ponovna zastava se izvede v sklopu poslovanja podružnice v EU;

| (ii) | ponovna zastava zadeva finančne instrumente, ki jih je nasprotna stranka, ustanovljena v Uniji, ali podružnica v EU nasprotne stranke, ustanovljene v tretji državi, uporabila za zavarovanje s premoženjem.“ |
| --- | --- |

(ii)

ponovna zastava zadeva finančne instrumente, ki jih je nasprotna stranka, ustanovljena v Uniji, ali podružnica v EU nasprotne stranke, ustanovljene v tretji državi, uporabila za zavarovanje s premoženjem.“

| „(d) | nasprotno stranko, ki se ukvarja s ponovno zastavo
  ponovno uporabo in je ustanovljena:






  (1) | v Uniji, vključno z vsemi njenimi podružnicami, ne glede na to, kje se nahajajo; |
| --- | --- | --- |

„(d)

nasprotno stranko, ki se ukvarja s ponovno zastavo
  ponovno uporabo in je ustanovljena:

ponovno zastavo

ponovno uporabo

(1)

v Uniji, vključno z vsemi njenimi podružnicami, ne glede na to, kje se nahajajo;

| (2) | v tretji državi, in sicer v enem od naslednjih primerov:






  (i) | ponovna zastava
  ponovna uporaba se izvede v sklopu poslovanja podružnice v EU; |
| --- | --- | --- |

(2)

v tretji državi, in sicer v enem od naslednjih primerov:

(i)

ponovna zastava
  ponovna uporaba se izvede v sklopu poslovanja podružnice v EU;

ponovna zastava

ponovna uporaba

| (ii) | ponovna zastava
  ponovna uporaba zadeva finančne instrumente, ki jih je nasprotna stranka, ustanovljena v Uniji, ali podružnica v EU nasprotne stranke, ustanovljene v tretji državi, uporabila za zavarovanje s premoženjem.“ |
| --- | --- |

(ii)

ponovna zastava
  ponovna uporaba zadeva finančne instrumente, ki jih je nasprotna stranka, ustanovljena v Uniji, ali podružnica v EU nasprotne stranke, ustanovljene v tretji državi, uporabila za zavarovanje s premoženjem.“

ponovna zastava

ponovna uporaba

Pojasnilo

Pojasnilo

Namen te spremembe je zagotoviti skladnost v zvezi z uvedbo pojma „ponovna uporaba“ v predlagano uredbo. Glej spremembo 10 in odstavek 2.3 tega mnenja.

Namen te spremembe je zagotoviti skladnost v zvezi z uvedbo pojma „ponovna uporaba“ v predlagano uredbo. Glej spremembo 10 in odstavek 2.3 tega mnenja.

Sprememba 7

Sprememba 7

Člen 2(2a)

Ni besedila.

„Ta uredba se ne uporablja za posle, pri katerih so stranke organi iz odstavka 2.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Subjektivno izvzetje članic ESCB iz uporabe predlagane uredbe ne zadostuje za zagotovitev, da se iz obveznosti v zvezi s poročanjem in preglednostjo izvzamejo tudi posli, pri katerih so članice ESCB nasprotne stranke. Zato je potreben ta novi pododstavek. Glej odstavek 2.1 tega mnenja.

Subjektivno izvzetje članic ESCB iz uporabe predlagane uredbe ne zadostuje za zagotovitev, da se iz obveznosti v zvezi s poročanjem in preglednostjo izvzamejo tudi posli, pri katerih so članice ESCB nasprotne stranke. Zato je potreben ta novi pododstavek. Glej odstavek 2.1 tega mnenja.

Sprememba 8

Sprememba 8

Člen 2(3)

„Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 27 za spremembo seznama iz odstavka 2 tega člena.“

„Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 27 za spremembo seznama iz odstavka 2 tega člena ter zlasti za razširitev področja uporabe odstavka 2 na centralne banke tretjih držav.

ter zlasti za razširitev področja uporabe odstavka 2 na centralne banke tretjih držav.

V ta namen Komisija do [12 mesecev po objavi te uredbe] Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni obravnavo poslov centralnih bank tretjih držav po tej uredbi in:

V ta namen Komisija do [12 mesecev po objavi te uredbe] Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni obravnavo poslov centralnih bank tretjih držav po tej uredbi in:

| (a) | navede veljavne določbe v zadevnih tretjih državah v zvezi z razkritjem poslov centralnih bank na regulativni podlagi, vključno s posli, ki jih opravljajo članice ESCB v teh tretjih državah, in |
| --- | --- |

(a)

(a)

navede veljavne določbe v zadevnih tretjih državah v zvezi z razkritjem poslov centralnih bank na regulativni podlagi, vključno s posli, ki jih opravljajo članice ESCB v teh tretjih državah, in

navede veljavne določbe v zadevnih tretjih državah v zvezi z razkritjem poslov centralnih bank na regulativni podlagi, vključno s posli, ki jih opravljajo članice ESCB v teh tretjih državah, in

| (b) | oceni potencialni učinek, ki bi ga regulativne zahteve v Uniji v zvezi z razkritjem utegnile imeti na posle centralnih bank tretjih držav. |
| --- | --- |

(b)

(b)

oceni potencialni učinek, ki bi ga regulativne zahteve v Uniji v zvezi z razkritjem utegnile imeti na posle centralnih bank tretjih držav.

oceni potencialni učinek, ki bi ga regulativne zahteve v Uniji v zvezi z razkritjem utegnile imeti na posle centralnih bank tretjih držav.

Če Komisija v poročilu ugotovi, da je potrebno izvzetje iz odstavka 2 za posle, pri katerih je nasprotna stranka centralna banka iz tretje države, ki izvaja denarno politiko, devizne posle in dejavnosti za finančno stabilizacijo, določi, da se za to centralno banko iz tretje države uporablja izvzetje.“

Če Komisija v poročilu ugotovi, da je potrebno izvzetje iz odstavka 2 za posle, pri katerih je nasprotna stranka centralna banka iz tretje države, ki izvaja denarno politiko, devizne posle in dejavnosti za finančno stabilizacijo, določi, da se za to centralno banko iz tretje države uporablja izvzetje.

Pojasnilo

Pojasnilo

Namen tega predloga spremembe besedila je zagotoviti skladnost s členom 1(9) Uredbe (EU) št. 600/2014. Glej odstavek 2.2 tega mnenja.

Namen tega predloga spremembe besedila je zagotoviti skladnost s členom 1(9) Uredbe (EU) št. 600/2014. Glej odstavek 2.2 tega mnenja.

Sprememba 9

Sprememba 9

Člen 3(6), tretja alinea

„‚posel financiranja vrednostnih papirjev‘ pomeni:

[...]

| — | vsak posel z enakim ekonomskim učinkom in podobnimi tveganji, zlasti posel nakupa in ponovne prodaje ali posel prodaje in ponovnega nakupa;“ |
| --- | --- |

—

vsak posel z enakim ekonomskim učinkom in podobnimi tveganji, zlasti posel nakupa in ponovne prodaje ali posel prodaje in ponovnega nakupa;“

„‚posel financiranja z vrednostnimi papirji‘ pomeni:

[...]

| — | vsak posel z enakim ekonomskim učinkom in podobnimi tveganji, zlasti posel nakupa in ponovne prodaje ali posel prodaje in ponovnega nakupa ali posel zamenjave zavarovanja s premoženjem;“ |
| --- | --- |

—

vsak posel z enakim ekonomskim učinkom in podobnimi tveganji, zlasti posel nakupa in ponovne prodaje ali posel prodaje in ponovnega nakupa ali posel zamenjave zavarovanja s premoženjem;“

ali posel zamenjave zavarovanja s premoženjem

Pojasnilo

Pojasnilo

Opredelitev poslov financiranja z vrednostnimi papirji bi bilo treba razširiti na druge prenose zavarovanja s premoženjem med nasprotnimi strankami. To lajša poročanje in spremljanje takih poslov v skladu s členom 4 predlagane uredbe, kar je pomembno z makrobonitetnega vidika, saj lahko taki posli prispevajo h kopičenju sistemskega tveganja.

Opredelitev poslov financiranja z vrednostnimi papirji bi bilo treba razširiti na druge prenose zavarovanja s premoženjem med nasprotnimi strankami. To lajša poročanje in spremljanje takih poslov v skladu s členom 4 predlagane uredbe, kar je pomembno z makrobonitetnega vidika, saj lahko taki posli prispevajo h kopičenju sistemskega tveganja.

Sprememba 10

Sprememba 10

Člen 3(7)

„‚ponovna zastava‘ pomeni uporabo finančnih instrumentov, prejetih kot zavarovanje s premoženjem, s strani nasprotne stranke prejemnice v lastnem imenu in za lasten račun ali za račun druge nasprotne stranke;“

„‚ponovna zastava
  ponovna uporaba‘ pomeni uporabo finančnih instrumentov, prejetih kot zavarovanje s premoženjem, s strani nasprotne stranke prejemnice v lastnem imenu in za lasten račun ali za račun druge nasprotne stranke;“

Pojasnilo

Pojasnilo

Namen tega predloga spremembe besedila je zagotoviti skladnost te široke opredelitve s pojmom „ponovna uporaba“ iz priporočil Odbora za finančno stabilnost. Glej odstavek 2.3 tega mnenja.

Namen tega predloga spremembe besedila je zagotoviti skladnost te široke opredelitve s pojmom „ponovna uporaba“ iz priporočil Odbora za finančno stabilnost. Glej odstavek 2.3 tega mnenja.

Sprememba 11

Sprememba 11

Člen 4(7)

„Za zagotovitev enotne uporabe tega člena ESMA v tesnem sodelovanju z Evropskim sistemom centralnih bank (v nadaljnjem besedilu: ESCB) in ob upoštevanju njegovih potreb pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo podrobnosti za različne vrste poslov financiranja vrednostnih papirjev in v katerih je opredeljeno najmanj naslednje:

| (a) | stranke v poslu financiranja vrednostnih papirjev in, če je različen, upravičenec do pravic in obveznosti, ki izhajajo iz tega posla; |
| --- | --- |

(a)

stranke v poslu financiranja vrednostnih papirjev in, če je različen, upravičenec do pravic in obveznosti, ki izhajajo iz tega posla;

| (b) | znesek glavnice, valuta, vrsta, kakovost in vrednost zavarovanja s premoženjem, način zagotavljanja zavarovanja s premoženjem, kadar je to na voljo za ponovno zastavo, če je bila ta izvedena, kakršne koli zamenjave zavarovanja s premoženjem, odkupna obrestna mera ali provizija za posojilo, nasprotna stranka, odbitek, datum valute posla, datum zapadlosti in datum prve možne izvršitve posla. |
| --- | --- |

(b)

znesek glavnice, valuta, vrsta, kakovost in vrednost zavarovanja s premoženjem, način zagotavljanja zavarovanja s premoženjem, kadar je to na voljo za ponovno zastavo, če je bila ta izvedena, kakršne koli zamenjave zavarovanja s premoženjem, odkupna obrestna mera ali provizija za posojilo, nasprotna stranka, odbitek, datum valute posla, datum zapadlosti in datum prve možne izvršitve posla.

ESMA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do [12 mesecev po objavi te uredbe].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“

„Za zagotovitev enotne uporabe tega člena ESMA v tesnem sodelovanju z Evropskim sistemom centralnih bank (v nadaljnjem besedilu: ESCB) in ob upoštevanju njegovih potreb pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo podrobnosti za različne vrste poslov financiranja z vrednostnimi papirji in v katerih je opredeljeno najmanj naslednje:

| (a) | stranke v poslu financiranja z vrednostnimi papirji in, če je različen, upravičenec do pravic in obveznosti, ki izhajajo iz tega posla; |
| --- | --- |

(a)

stranke v poslu financiranja z vrednostnimi papirji in, če je različen, upravičenec do pravic in obveznosti, ki izhajajo iz tega posla;

| (b) | posamezna sredstva, ki se uporabljajo kot zavarovanje s premoženjem ali so predmet posoje oziroma izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, vključno s posameznimi sredstvi, kjer so posli zavarovani s skupinami sredstev. Tehnični standardi bi morali upoštevati tehnične posebnosti skupin sredstev, da bi se olajšalo poročanje; |
| --- | --- |

(b)

(b)

posamezna sredstva, ki se uporabljajo kot zavarovanje s premoženjem ali so predmet posoje oziroma izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, vključno s posameznimi sredstvi, kjer so posli zavarovani s skupinami sredstev. Tehnični standardi bi morali upoštevati tehnične posebnosti skupin sredstev, da bi se olajšalo poročanje;

posamezna sredstva, ki se uporabljajo kot zavarovanje s premoženjem ali so predmet posoje oziroma izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, vključno s posameznimi sredstvi, kjer so posli zavarovani s skupinami sredstev. Tehnični standardi bi morali upoštevati tehnične posebnosti skupin sredstev, da bi se olajšalo poročanje;

| (b)
  (c) | znesek glavnice, valuta, vrsta, kakovost in vrednost posameznih sredstev, ki se uporabljajo kot zavarovanja
  e s premoženjem, način zagotavljanja zavarovanja s premoženjem, kadar je to na voljo za ponovno zastavo
  ponovno uporabo, če je bila ta izvedena, kakršne koli zamenjave zavarovanja s premoženjem, odkupna obrestna mera ali provizija za posojilo, nasprotna stranka, odbitek, datum valute posla, datum zapadlosti in datum prve možne izvršitve posla ter segment trga. Tehnični standardi bi morali upoštevati tehnične posebnosti skupin sredstev, da bi se olajšalo poročanje. |
| --- | --- |

(b)
  (c)

(b)

(c)

znesek glavnice, valuta, vrsta, kakovost in vrednost posameznih sredstev, ki se uporabljajo kot zavarovanja
  e s premoženjem, način zagotavljanja zavarovanja s premoženjem, kadar je to na voljo za ponovno zastavo
  ponovno uporabo, če je bila ta izvedena, kakršne koli zamenjave zavarovanja s premoženjem, odkupna obrestna mera ali provizija za posojilo, nasprotna stranka, odbitek, datum valute posla, datum zapadlosti in datum prve možne izvršitve posla ter segment trga. Tehnični standardi bi morali upoštevati tehnične posebnosti skupin sredstev, da bi se olajšalo poročanje.

posameznih sredstev, ki se uporabljajo kot

a

e

ponovno zastavo

ponovno uporabo

ter segment trga

Tehnični standardi bi morali upoštevati tehnične posebnosti skupin sredstev, da bi se olajšalo poročanje.

ESMA pri oblikovanju teh tehničnih standardov upošteva mednarodno dogovorjene razvoj in standarde.

ESMA pri oblikovanju teh tehničnih standardov upošteva mednarodno dogovorjene razvoj in standarde.

ESMA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do [12 mesecev po objavi te uredbe].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Za zagotovitev zadostne ravni standardizacije in da bi se olajšala uporaba zadevnih informacij pri izvajanju nalog ESCB, je treba jasno določiti podrobnosti za različne vrste poslov financiranja z vrednostnimi papirji, ki jih je treba poročati repozitorijem sklenjenih poslov, ob upoštevanju mednarodno dogovorjenih razvoja in standardov. Tehnični standardi bi morali zagotoviti celovito poročanje zavarovanja s premoženjem, vključno s podrobnostmi o posameznih sredstvih, kadar so posli zavarovani s skupinami sredstev, kot na primer na portfeljski osnovi ali prek tripartitnih storitev upravljanja zavarovanja. Tehnični standardi bi morali upoštevati tehnične posebnosti takih skupin sredstev in njihovo dinamično naravo ter ustrezno prilagoditi zahteve za poročanje. Glej odstavek 2.4 tega mnenja.

Za zagotovitev zadostne ravni standardizacije in da bi se olajšala uporaba zadevnih informacij pri izvajanju nalog ESCB, je treba jasno določiti podrobnosti za različne vrste poslov financiranja z vrednostnimi papirji, ki jih je treba poročati repozitorijem sklenjenih poslov, ob upoštevanju mednarodno dogovorjenih razvoja in standardov. Tehnični standardi bi morali zagotoviti celovito poročanje zavarovanja s premoženjem, vključno s podrobnostmi o posameznih sredstvih, kadar so posli zavarovani s skupinami sredstev, kot na primer na portfeljski osnovi ali prek tripartitnih storitev upravljanja zavarovanja. Tehnični standardi bi morali upoštevati tehnične posebnosti takih skupin sredstev in njihovo dinamično naravo ter ustrezno prilagoditi zahteve za poročanje. Glej odstavek 2.4 tega mnenja.

Sprememba 12

Sprememba 12

Člen 4(8)

„ESMA za zagotovitev enotnih pogojev uporabe odstavka 1 v tesnem sodelovanje z ESCB in ob upoštevanju njegovih potreb pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, ki določajo obliko in pogostost poročil iz odstavkov 1 in 3 za različne vrste poslov financiranja vrednostnih papirjev.

ESMA navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do [12 mesecev po objavi te uredbe].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“

„ESMA za zagotovitev enotnih pogojev uporabe odstavka 1 v tesnem sodelovanju z ESCB in ob upoštevanju njegovih potreb pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, ki določajo obliko in pogostost poročil iz odstavkov 1 in 3 za različne vrste poslov financiranja z vrednostnimi papirji.

ESMA pri oblikovanju teh tehničnih standardov upošteva mednarodno dogovorjene razvoj in standarde. Zlasti bi morala oblika poročil med drugim vključevati naslednje mednarodne ali druge enakovredne standarde, kot se oblikujejo skozi čas:

ESMA pri oblikovanju teh tehničnih standardov upošteva mednarodno dogovorjene razvoj in standarde. Zlasti bi morala oblika poročil med drugim vključevati naslednje mednarodne ali druge enakovredne standarde, kot se oblikujejo skozi čas:

| (a) | mednarodni identifikator pravnih subjektov (kode LEI) ali, začasno, začasne kode pre-LEI; |
| --- | --- |

(a)

(a)

mednarodni identifikator pravnih subjektov (kode LEI) ali, začasno, začasne kode pre-LEI;

mednarodni identifikator pravnih subjektov (kode LEI) ali, začasno, začasne kode pre-LEI;

| (b) | mednarodno identifikacijsko številko vrednostnega papirja (kode ISIN); |
| --- | --- |

(b)

(b)

mednarodno identifikacijsko številko vrednostnega papirja (kode ISIN);

mednarodno identifikacijsko številko vrednostnega papirja (kode ISIN);

| (c) | edinstveni identifikator sklenjenega posla. |
| --- | --- |

(c)

(c)

edinstveni identifikator sklenjenega posla.

edinstveni identifikator sklenjenega posla.

ESMA v tesnem sodelovanju z ESCB in posvetovanju z udeleženci na trgu določi pogoje, po katerih se razvijejo, dodelijo in vodijo edinstveni identifikatorji sklenjenega posla, ob upoštevanju mednarodnega razvoja, kjer je potrebno.

ESMA v tesnem sodelovanju z ESCB in posvetovanju z udeleženci na trgu določi pogoje, po katerih se razvijejo, dodelijo in vodijo edinstveni identifikatorji sklenjenega posla, ob upoštevanju mednarodnega razvoja, kjer je potrebno.

ESMA navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do [12 mesecev po objavi te uredbe].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Za zagotovitev zadostne ravni standardizacije in da bi se olajšala uporaba zadevnih informacij pri izvajanju nalog ESCB, je treba za repozitorije sklenjenih poslov jasno določiti številne vidike vsebine in oblike poročil, ob upoštevanju mednarodnih identifikatorjev, kot so kode LEI in ISIN, da bi pristojni organi podrobnosti o poslih prejeli s potrebnimi podatkovnimi atributi in v ustreznih oblikah prenosa. Nadalje, glede na to, da na mednarodni ravni ni dogovorjenega okvira, bi moral ESMA biti zadolžen, da na evropski ravni razvije edinstven identifikator sklenjenega posla. Glej odstavek 2.4 tega mnenja.

Za zagotovitev zadostne ravni standardizacije in da bi se olajšala uporaba zadevnih informacij pri izvajanju nalog ESCB, je treba za repozitorije sklenjenih poslov jasno določiti številne vidike vsebine in oblike poročil, ob upoštevanju mednarodnih identifikatorjev, kot so kode LEI in ISIN, da bi pristojni organi podrobnosti o poslih prejeli s potrebnimi podatkovnimi atributi in v ustreznih oblikah prenosa. Nadalje, glede na to, da na mednarodni ravni ni dogovorjenega okvira, bi moral ESMA biti zadolžen, da na evropski ravni razvije edinstven identifikator sklenjenega posla. Glej odstavek 2.4 tega mnenja.

Sprememba 13

Sprememba 13

Člen 5(6)

„ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo podrobnosti v zvezi z vlogo za registracijo iz odstavka 4.

ESMA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do [12 mesecev po objavi te uredbe].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“

„ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo podrobnosti v zvezi z vlogo za registracijo iz odstavka 4.

Tehnični standardi lahko določijo postopke, ki jih uporabijo repozitoriji sklenjenih poslov za preverjanje popolnosti in pravilnosti podrobnosti, ki se jim poročajo po členu 4(1), kadar ESMA meni, da so takšni postopki potrebni za zagotovitev skladnosti s to uredbo.

ESMA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do [12 mesecev po objavi te uredbe].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“

Pojasnilo

Pojasnilo

ESMA bi moral imeti možnost, da opredeli postopke, ki jih uporabijo repozitoriji sklenjenih poslov za preverjanje popolnosti in pravilnosti podatkov, ki se jim poročajo po členu 4(1) predlagane uredbe, če ESMA meni, da je to potrebno in primerno. Glej odstavek 2.4 tega mnenja.

ESMA bi moral imeti možnost, da opredeli postopke, ki jih uporabijo repozitoriji sklenjenih poslov za preverjanje popolnosti in pravilnosti podatkov, ki se jim poročajo po členu 4(1) predlagane uredbe, če ESMA meni, da je to potrebno in primerno. Glej odstavek 2.4 tega mnenja.

Sprememba 14

Sprememba 14

Člen 12(2)

„Repozitorij sklenjenih poslov zbira in hrani podrobnosti o poslih financiranja vrednostnih papirjev in zagotovi, da imajo subjekti iz člena 81(3) Uredbe (EU) št. 648/2012, Evropski bančni organ ter Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine neposreden in takojšen dostop do teh podrobnosti, da se jim omogoči izpolnjevanje njihovih odgovornosti in nalog.“

„Repozitorij sklenjenih poslov zbira in hrani podrobnosti o poslih financiranja z vrednostnimi papirji in zagotovi, da imajo subjekti iz člena 81(3) Uredbe (EU) št. 648/2012, vključno z ECB pri izvajanju njenih nalog znotraj enotnega mehanizma nadzora po Uredbi Sveta (EU) št. 1024/2013, Evropski bančni organ ter Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine neposreden in takojšen dostop do teh podrobnosti, da se jim omogoči izpolnjevanje njihovih odgovornosti in nalog.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Člen 81(3) Uredbe (EU) št. 648/2012 vključuje „zadevne članice ESCB“. Čeprav bi bila ECB s tem pojmom zajeta, je zaradi pravne varnosti treba izrecno navesti vlogo ECB v enotnem mehanizmu nadzora (EMN).

Člen 81(3) Uredbe (EU) št. 648/2012 vključuje „zadevne članice ESCB“. Čeprav bi bila ECB s tem pojmom zajeta, je zaradi pravne varnosti treba izrecno navesti vlogo ECB v enotnem mehanizmu nadzora (EMN).

Sprememba 15

Sprememba 15

Člen 12(3)

„Za zagotovitev enotne uporabe tega člena ESMA v tesnem sodelovanju z ESCB in ob upoštevanju potreb subjektov iz odstavka 2 pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo:

| (a) | pogostost in podrobnosti o skupnih pozicijah iz odstavka 1 ter podrobnosti o poslih financiranja vrednostnih papirjev iz odstavka 2; |
| --- | --- |

(a)

pogostost in podrobnosti o skupnih pozicijah iz odstavka 1 ter podrobnosti o poslih financiranja vrednostnih papirjev iz odstavka 2;

| (b) | operativne standarde, potrebne za združitev in primerjavo podatkov med repozitoriji; |
| --- | --- |

(b)

operativne standarde, potrebne za združitev in primerjavo podatkov med repozitoriji;

| (c) | podrobnosti o podatkih, do katerih imajo dostop subjekti iz odstavka 2. |
| --- | --- |

(c)

podrobnosti o podatkih, do katerih imajo dostop subjekti iz odstavka 2.

Navedeni osnutki regulativnih tehničnih standardov zagotovijo, da iz podatkov, objavljenih v skladu z odstavkom 1, ni mogoče prepoznati strank v posameznem poslu financiranja vrednostnih papirjev.

ESMA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do [12 mesecev po objavi te uredbe].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“

„Za zagotovitev enotne uporabe tega člena ESMA v tesnem sodelovanju z ESCB in ob upoštevanju potreb subjektov iz odstavka 2 pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo:

| (a) | pogostost in podrobnosti o skupnih pozicijah iz odstavka 1 ter podrobnosti o poslih financiranja z vrednostnimi papirji iz odstavka 2; |
| --- | --- |

(a)

pogostost in podrobnosti o skupnih pozicijah iz odstavka 1 ter podrobnosti o poslih financiranja z vrednostnimi papirji iz odstavka 2;

| (b) | operativne standarde, potrebne za v celoti samodejno zbiranje, združitev in primerjavo podatkov med repozitoriji; |
| --- | --- |

(b)

operativne standarde, potrebne za v celoti samodejno zbiranje, združitev in primerjavo podatkov med repozitoriji;

v celoti samodejno zbiranje,

| (c) | podrobnosti o podatkih, do katerih imajo dostop subjekti iz odstavka 2, ob upoštevanju potrebe po dostopu do popolnih, podrobnih podatkov v standardizirani obliki. |
| --- | --- |

(c)

podrobnosti o podatkih, do katerih imajo dostop subjekti iz odstavka 2, ob upoštevanju potrebe po dostopu do popolnih, podrobnih podatkov v standardizirani obliki.

, ob upoštevanju potrebe po dostopu do popolnih, podrobnih podatkov v standardizirani obliki.

Navedeni osnutki regulativnih tehničnih standardov zagotovijo, da iz podatkov, objavljenih v skladu z odstavkom 1, ni mogoče prepoznati strank v posameznem poslu financiranja z vrednostnimi papirji.

ESMA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do [12 mesecev po objavi te uredbe].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Za opravljanje nalog ESCB ter spremljanje finančnih trgov in finančnih aktivnosti mora ESCB zbirati visoko kakovostne statistične informacije. Zato morajo osnutki regulativnih tehničnih standardov zagotoviti, da so informacije, ki jih repozitoriji sklenjenih poslov zagotovijo članicam ESCB, popolne, podrobne in dostopne v standardizirani obliki pri vseh repozitorijih sklenjenih poslov. Glej odstavek 2.4 tega mnenja.

Za opravljanje nalog ESCB ter spremljanje finančnih trgov in finančnih aktivnosti mora ESCB zbirati visoko kakovostne statistične informacije. Zato morajo osnutki regulativnih tehničnih standardov zagotoviti, da so informacije, ki jih repozitoriji sklenjenih poslov zagotovijo članicam ESCB, popolne, podrobne in dostopne v standardizirani obliki pri vseh repozitorijih sklenjenih poslov. Glej odstavek 2.4 tega mnenja.

Sprememba 16

Sprememba 16

Člen 15

„Poglavje V

Preglednost ponovne zastave

Člen 15

Ponovna zastava finančnih instrumentov, prejetih kot zavarovanje s premoženjem

| 1. | Nasprotne stranke imajo pravico do ponovne zastave, če so izpolnjeni vsaj vsi naslednji pogoji:






  (a) | nasprotna stranka prejemnica je nasprotno stranko ponudnico ustrezno pisno obvestila o tveganju, ki je lahko povezano s podajo soglasja iz točke (b), zlasti o potencialnem tveganju v primeru neplačila nasprotne stranke prejemnice; |
| --- | --- | --- |

1.

Nasprotne stranke imajo pravico do ponovne zastave, če so izpolnjeni vsaj vsi naslednji pogoji:

(a)

nasprotna stranka prejemnica je nasprotno stranko ponudnico ustrezno pisno obvestila o tveganju, ki je lahko povezano s podajo soglasja iz točke (b), zlasti o potencialnem tveganju v primeru neplačila nasprotne stranke prejemnice;

| (b) | nasprotna stranka ponudnica je predhodno podala izrecno soglasje, kar dokazuje podpis pisnega dogovora s strani nasprotne stranke ponudnice ali drug enakovreden mehanizem. |
| --- | --- |

(b)

nasprotna stranka ponudnica je predhodno podala izrecno soglasje, kar dokazuje podpis pisnega dogovora s strani nasprotne stranke ponudnice ali drug enakovreden mehanizem.

| 2. | Nasprotne stranke uveljavljajo pravico do ponovne zastave, če so izpolnjeni vsaj vsi naslednji pogoji:






  (a) | ponovna zastava se opravi v skladu s pogoji, določenimi v pisnem sporazumu iz točke (b) odstavka 1; |
| --- | --- | --- |

2.

Nasprotne stranke uveljavljajo pravico do ponovne zastave, če so izpolnjeni vsaj vsi naslednji pogoji:

(a)

ponovna zastava se opravi v skladu s pogoji, določenimi v pisnem sporazumu iz točke (b) odstavka 1;

| (b) | finančni instrumenti, prejeti kot zavarovanje s premoženjem, se prenesejo na račun, odprt v imenu nasprotne stranke prejemnice. |
| --- | --- |

(b)

finančni instrumenti, prejeti kot zavarovanje s premoženjem, se prenesejo na račun, odprt v imenu nasprotne stranke prejemnice.

| 3. | Ta člen ne posega v strožjo sektorsko zakonodajo, zlasti Direktivo 2011/61/EU in Direktivo 2009/65/ES.“ |
| --- | --- |

3.

Ta člen ne posega v strožjo sektorsko zakonodajo, zlasti Direktivo 2011/61/EU in Direktivo 2009/65/ES.“

„Poglavje V

Preglednost ponovne zastave
  ponovne uporabe

ponovne zastave

ponovne uporabe

Člen 15

Ponovna zastava
  Ponovna uporaba finančnih instrumentov, prejetih kot zavarovanje s premoženjem

Ponovna zastava

Ponovna uporaba

| 1. | Nasprotne stranke imajo pravico do ponovne zastave
  ponovne uporabe, če so izpolnjeni vsaj vsi naslednji pogoji:






  (a) | nasprotna stranka prejemnica je nasprotno stranko ponudnico ustrezno pisno obvestila o tveganju, ki je lahko povezano s podajo soglasja iz točke (b), zlasti o potencialnem tveganju v primeru neplačila nasprotne stranke prejemnice; |
| --- | --- | --- |

1.

Nasprotne stranke imajo pravico do ponovne zastave
  ponovne uporabe, če so izpolnjeni vsaj vsi naslednji pogoji:

ponovne zastave

ponovne uporabe

(a)

nasprotna stranka prejemnica je nasprotno stranko ponudnico ustrezno pisno obvestila o tveganju, ki je lahko povezano s podajo soglasja iz točke (b), zlasti o potencialnem tveganju v primeru neplačila nasprotne stranke prejemnice;

| (b) | nasprotna stranka ponudnica je predhodno podala izrecno soglasje, kar dokazuje podpis pisnega dogovora, drugega enakovrednega mehanizma ali dogovora o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju, kakor je opredeljen v členu 2(1)(b) Direktive 2002/47/ES, s strani nasprotne stranke ponudnice ali drug enakovreden mehanizem. |
| --- | --- |

(b)

nasprotna stranka ponudnica je predhodno podala izrecno soglasje, kar dokazuje podpis pisnega dogovora, drugega enakovrednega mehanizma ali dogovora o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju, kakor je opredeljen v členu 2(1)(b) Direktive 2002/47/ES, s strani nasprotne stranke ponudnice ali drug enakovreden mehanizem.

, drugega enakovrednega mehanizma ali dogovora o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju, kakor je opredeljen v členu 2(1)(b) Direktive 2002/47/ES,

ali drug enakovreden mehanizem

| 2. | Nasprotne stranke uveljavljajo pravico do ponovne zastave
  ponovne uporabe, če so izpolnjeni vsaj vsi naslednji pogoji:






  (a) | ponovna zastava
  ponovna uporaba se opravi v skladu s pogoji, določenimi v pisnem sporazumu iz točke (b) odstavka 1; |
| --- | --- | --- |

2.

Nasprotne stranke uveljavljajo pravico do ponovne zastave
  ponovne uporabe, če so izpolnjeni vsaj vsi naslednji pogoji:

ponovne zastave

ponovne uporabe

(a)

ponovna zastava
  ponovna uporaba se opravi v skladu s pogoji, določenimi v pisnem sporazumu iz točke (b) odstavka 1;

ponovna zastava

ponovna uporaba

| (b) | finančni instrumenti, prejeti kot zavarovanje s premoženjem, se prenesejo na račun, odprt v imenu nasprotne stranke prejemnice. |
| --- | --- |

(b)

finančni instrumenti, prejeti kot zavarovanje s premoženjem, se prenesejo na račun, odprt v imenu nasprotne stranke prejemnice.

| 3. | Ta člen ne posega v strožjo sektorsko zakonodajo, zlasti Direktivo 2011/61/EU in Direktivo 2009/65/ES.“ |
| --- | --- |

3.

Ta člen ne posega v strožjo sektorsko zakonodajo, zlasti Direktivo 2011/61/EU in Direktivo 2009/65/ES.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Namen te spremembe je zagotoviti skladnost v zvezi z uvedbo pojma „ponovna uporaba“ v predlagano uredbo. Glej spremembo 10 in odstavek 2.3 tega mnenja.

Namen te spremembe je zagotoviti skladnost v zvezi z uvedbo pojma „ponovna uporaba“ v predlagano uredbo. Glej spremembo 10 in odstavek 2.3 tega mnenja.

Sprememba 17

Sprememba 17

Člen 17(2)

„Pristojni organi iz člena 16 in ESMA tesno sodelujejo z ustreznimi članicami ESCB, kadar je to primerno zaradi opravljanja svojih dolžnosti, zlasti v zvezi s členom 4.“

„Pristojni organi iz člena 16 in ESMA tesno sodelujejo z ustreznimi članicami ESCB, vključno z ECB pri izvajanju njenih nalog znotraj enotnega mehanizma nadzora po Uredbi Sveta (EU) št. 1024/2013, kadar je to primerno zaradi opravljanja njihovih dolžnosti, zlasti v zvezi s členom 4.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Člen 81(3) Uredbe (EU) št. 648/2012 vključuje „zadevne članice ESCB“. Čeprav bi bila ECB s tem pojmom zajeta, je zaradi pravne varnosti treba izrecno navesti vlogo ECB v EMN.

Člen 81(3) Uredbe (EU) št. 648/2012 vključuje „zadevne članice ESCB“. Čeprav bi bila ECB s tem pojmom zajeta, je zaradi pravne varnosti treba izrecno navesti vlogo ECB v EMN.

Sprememba 18

Sprememba 18

Člen 20(4)(d)

„Države članice ob upoštevanju nacionalne zakonodaje na pristojne organe prenesejo pooblastilo, da v primeru kršitev iz odstavka 1 tega člena uporabijo vsaj naslednje upravne sankcije in druge ukrepe:

[...]

| (d) | dokončen ali začasen odvzem dovoljenja;“ |
| --- | --- |

(d)

dokončen ali začasen odvzem dovoljenja;“

„Države članice ob upoštevanju nacionalne zakonodaje na pristojne organe prenesejo pooblastilo, da v primeru kršitev iz odstavka 1 tega člena uporabijo vsaj naslednje upravne sankcije in druge ukrepe:

[...]

| (d) | dokončen ali začasen odvzem dovoljenja nasprotnim strankam, razen kreditnim institucijam, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(d)

dokončen ali začasen odvzem dovoljenja nasprotnim strankam, razen kreditnim institucijam, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU;

dokončen ali

nasprotnim strankam, razen kreditnim institucijam, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU

| (da) | dokončen odvzem dovoljenja. Pri tem pooblastilu se upošteva izključna pristojnost ECB za odvzem dovoljenj kreditnim institucijam po členu 4(1)(a) Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013;“ |
| --- | --- |

(da)

(da)

dokončen odvzem dovoljenja. Pri tem pooblastilu se upošteva izključna pristojnost ECB za odvzem dovoljenj kreditnim institucijam po členu 4(1)(a) Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013;“

dokončen odvzem dovoljenja. Pri tem pooblastilu se upošteva izključna pristojnost ECB za odvzem dovoljenj kreditnim institucijam po členu 4(1)(a) Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013;

Pojasnilo

Pojasnilo

ECB je izključno pristojna za odvzem dovoljenj kreditnim institucijam v skladu s členoma 4(1)(a) in 14(5) Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013. Zato mora biti v predlagani uredbi jasno navedeno, da odvzem dovoljenja kreditnim institucijam, ustanovljenim v sodelujočih državah članicah, sodi v izključno pristojnost ECB. Nadalje, zaradi zagotovitve pravilnega delovanja in celovitosti EMN pristojni organi ne bi smeli biti pooblaščeni za začasni odvzem dovoljenja kreditnim institucijam po predlagani uredbi.

ECB je izključno pristojna za odvzem dovoljenj kreditnim institucijam v skladu s členoma 4(1)(a) in 14(5) Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013. Zato mora biti v predlagani uredbi jasno navedeno, da odvzem dovoljenja kreditnim institucijam, ustanovljenim v sodelujočih državah članicah, sodi v izključno pristojnost ECB. Nadalje, zaradi zagotovitve pravilnega delovanja in celovitosti EMN pristojni organi ne bi smeli biti pooblaščeni za začasni odvzem dovoljenja kreditnim institucijam po predlagani uredbi.

Sprememba 19

Sprememba 19

Člen 20(5)

„Kršitev pravil iz člena 4 ne vpliva na veljavnost pogojev posla financiranja vrednostnih papirjev ali na možnost pogodbenih strank za uveljavitev pogojev posla financiranja vrednostnih papirjev. Pogodbena stranka posla financiranja vrednostnih papirjev ni upravičena do nadomestila zaradi kršitve pravil iz člena 4.“

„Kršitev pravil iz člena 4 ali člena 15 ne vpliva na veljavnost pogojev posla financiranja z vrednostnimi papirji ali na možnost pogodbenih strank za uveljavitev pogojev posla financiranja z vrednostnimi papirji. Pogodbena stranka posla financiranja z vrednostnimi papirji ni upravičena do nadomestila zaradi kršitve pravil iz člena 4.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Za zagotovitev, da zahteve v zvezi s pogodbeno preglednostjo iz predlagane uredbe ne bi nenamerno povzročile tveganj za finančno stabilnost pri verigah zavarovanj s premoženjem, je treba pojasniti, da kršitve zahtev v zvezi s preglednostjo iz člena 15 ne bodo vplivale na veljavnost ali izvršljivost poslov financiranja z vrednostnimi papirji. Glej odstavek 2.3 tega mnenja.

Za zagotovitev, da zahteve v zvezi s pogodbeno preglednostjo iz predlagane uredbe ne bi nenamerno povzročile tveganj za finančno stabilnost pri verigah zavarovanj s premoženjem, je treba pojasniti, da kršitve zahtev v zvezi s preglednostjo iz člena 15 ne bodo vplivale na veljavnost ali izvršljivost poslov financiranja z vrednostnimi papirji. Glej odstavek 2.3 tega mnenja.

---

(1)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

1

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 26.9.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 336/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 336/20

---

Menjalni tečaji eura (1)

25. septembra 2014

(2014/C 336/05)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2712 |
| JPY | japonski jen | 138,88 |
| DKK | danska krona | 7,4433 |
| GBP | funt šterling | 0,78040 |
| SEK | švedska krona | 9,1836 |
| CHF | švicarski frank | 1,2076 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,1450 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,572 |
| HUF | madžarski forint | 310,54 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| PLN | poljski zlot | 4,1771 |
| RON | romunski leu | 4,4000 |
| TRY | turška lira | 2,8684 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4432 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4136 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,8564 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6006 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6152 |
| KRW | južnokorejski won | 1 325,85 |
| ZAR | južnoafriški rand | 14,2561 |
| CNY | kitajski juan | 7,8016 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,6246 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 244,83 |
| MYR | malezijski ringit | 4,1433 |
| PHP | filipinski peso | 56,965 |
| RUB | ruski rubelj | 48,9520 |
| THB | tajski bat | 41,083 |
| BRL | brazilski real | 3,0551 |
| MXN | mehiški peso | 16,9832 |
| INR | indijska rupija | 78,0873 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2712

JPY

japonski jen

138,88

DKK

danska krona

7,4433

GBP

funt šterling

0,78040

SEK

švedska krona

9,1836

CHF

švicarski frank

1,2076

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,1450

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,572

HUF

madžarski forint

310,54

LTL

litovski litas

3,4528

PLN

poljski zlot

4,1771

RON

romunski leu

4,4000

TRY

turška lira

2,8684

AUD

avstralski dolar

1,4432

CAD

kanadski dolar

1,4136

HKD

hongkonški dolar

9,8564

NZD

novozelandski dolar

1,6006

SGD

singapurski dolar

1,6152

KRW

južnokorejski won

1 325,85

ZAR

južnoafriški rand

14,2561

CNY

kitajski juan

7,8016

HRK

hrvaška kuna

7,6246

IDR

indonezijska rupija

15 244,83

MYR

malezijski ringit

4,1433

PHP

filipinski peso

56,965

RUB

ruski rubelj

48,9520

THB

tajski bat

41,083

BRL

brazilski real

3,0551

MXN

mehiški peso

16,9832

INR

indijska rupija

78,0873

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 26.9.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 336/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 336/21

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

(2014/C 336/06)

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 28.8.2014 |
| --- | --- |
| Trajanje | 28.8.2014–31.12.2014 |
| Država članica | Irska |
| Stalež ali skupina staležev | GHL/2A-C46 |
| Vrsta | grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Območje | vode Unije območij IIa in IV ter vode Unije in mednarodne vode območij Vb in VI |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | 32/TQ43 |

Datum in čas zaprtja

28.8.2014

Trajanje

28.8.2014–31.12.2014

Država članica

Irska

Stalež ali skupina staležev

GHL/2A-C46

Vrsta

grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides)

Območje

vode Unije območij IIa in IV ter vode Unije in mednarodne vode območij Vb in VI

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

32/TQ43

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

| 26.9.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 336/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 336/21

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

(2014/C 336/07)

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 28.8.2014 |
| --- | --- |
| Trajanje | 28.8.2014–31.12.2014 |
| Država članica | Irska |
| Stalež ali skupina staležev | PCR/N1GRN |
| Vrsta | snežni morski pajek (Chionoecetes spp.) |
| Območje | vode Grenlandije območja NAFO 1 |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | 33/TQ43 |

Datum in čas zaprtja

28.8.2014

Trajanje

28.8.2014–31.12.2014

Država članica

Irska

Stalež ali skupina staležev

PCR/N1GRN

Vrsta

snežni morski pajek (Chionoecetes spp.)

Območje

vode Grenlandije območja NAFO 1

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

33/TQ43

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

| 26.9.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 336/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 336/22

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

(2014/C 336/08)

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 28.8.2014 |
| --- | --- |
| Trajanje | 28.8.2014–31.12.2014 |
| Država članica | Irska |
| Stalež ali skupina staležev | ALF/3X14- |
| Vrsta | sluzoglavka (Beryx spp.) |
| Območje | vode Unije in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | 34/DSS |

Datum in čas zaprtja

28.8.2014

Trajanje

28.8.2014–31.12.2014

Država članica

Irska

Stalež ali skupina staležev

ALF/3X14-

Vrsta

sluzoglavka (Beryx spp.)

Območje

vode Unije in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

34/DSS

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 26.9.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 336/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 336/23

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2014/C 336/09)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„PECORINO DELLE BALZE VOLTERRANE“

Št. ES: IT-PDO-0005-01166 – 22.10.2013

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime

„Pecorino delle Balze Volterrane“

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Sir

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

„Pecorino delle Balze Volterrane“ je sir, izdelan izključno z rastlinskim sirilom in iz polnomastnega ovčjega mleka, ki izvira iz vzreje živali na geografskem območju. Glede na zorenje obstajajo štiri različne vrste sira: „fresco“ (svež) z zorenjem od 7 do 44 dni; „semistagionato“ (srednje zrel) z zorenjem od 45 dni do 6 mesecev); „stagionato“ (zrel) z zorenjem od 6 do 12 mesecev; „da asserbo“ (trd) z zorenjem več kot 12 mesecev. Poleg tega ima „Pecorino delle Balze Volterrane“ ob dajanju v promet naslednje značilnosti:

Fizične lastnosti: oblika: valjasta z ravnima osnovnima ploskvama in ravnim ali rahlo izbočenim obodom. Premer osnovnih ploskev: od 10 do 20 cm. Višina oboda: od 5 do 15 cm. Teža: od 600 g do 2 kg za sir Pecorino „fresco“, „semistagionato“, „stagionato“ in do 7 kg za sir Pecorino „da asserbo“.

Kemične lastnosti: vsebnost maščob v suhi snovi: > 45 %; beljakovine (Nx6,25): > 20 %

Organoleptične lastnosti: skorja: barva, ki sega od slamnato rumene barve do živo rumene barve. Po obdelavi z oljčnim oljem in pepelom skorja prevzame sivo barvo. Testo: kompaktna struktura minimalne prhkosti, morda z malo luknjicami, ki so neenakomerno porazdeljene. Pri razrezu je barva od bele pri vrsti sira „fresco“ do bolj ali manj slamnate pri vrstah sira „semistagionato“, „stagionato“ in „da asserbo“. Vonj: obstojen in spominja na mleko in divjo ščetico ter vonj po zeliščih in rumenih cveticah. Okus: pri prvi degustaciji sladek z mlečnim in cvetličnim priokusom ter noto divje ščetice; pookus je dolg in obstojen s svežimi rastlinskimi primesmi; končni okus je rahlo pikanten; ta značilnost z zorenjem postaja intenzivnejša, spremljata pa jo okusnost in rahla trpkost pri vrstah sira „stagionato“ in „da asserbo“.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Mleko: ovčje, surovo in polnomastno, pridobljeno od ovc sardinske pasme z delno vzrejo na prostem.

Sirilo: rastlinsko iz socvetja divje ščetice ali kardija (Cynaria cardunculus).

Sol: fina.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Vsaj dve tretjini ovčje krme je treba zagotoviti s pašo na zemljepisnem območju porekla. Konzervirana krma in krma, ki vsebuje zrnje (ječmen, oves, bob), se uporabljata v količinah od 100 g/glavo/dan do 800 g/glavo/dan, odvisno od obdobja leta, pri čemer so večje količine skoncentrirane v zimskih mesecih, manjše pa v poletnih mesecih. Ovc se ne sme krmiti z gensko spremenjenimi proizvodi (GSO).

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vzreja drobnice, proizvodnja in zorenje sira so faze proizvodnega postopka, ki morajo potekati na območju proizvodnje.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.7   Posebna pravila za označevanje

Ob dajanju na trg ima proizvod na etiketi na eni od dveh osnovnih ploskev z jasnimi in čitljivimi črkami poleg logotipa proizvoda in simbola Unije naslednje navedbe:

| — | „Pecorino delle Balze Volterrane“, ki mu sledi celotni naziv „Denominazione di Origine Protetta“ ali kratica (DOP), |
| --- | --- |

—

„Pecorino delle Balze Volterrane“, ki mu sledi celotni naziv „Denominazione di Origine Protetta“ ali kratica (DOP),

| — | vrsta zorenja („fresco“, „semistagionato“, „stagionato“ in „da asserbo“), |
| --- | --- |

—

vrsta zorenja („fresco“, „semistagionato“, „stagionato“ in „da asserbo“),

| — | ime, naziv, naslov proizvajalca, zorilnice in podjetja za pakiranje. |
| --- | --- |

—

ime, naziv, naslov proizvajalca, zorilnice in podjetja za pakiranje.

Proizvod se lahko prodaja predpakiran ali vakuumsko pakiran, cel ali v kosih. Da bi se omogočila identifikacija proizvoda po razrezanju na kose, se mora oznaka „Pecorino delle Balze Volterrane“ nahajati na etiketi izmenično z logotipom proizvoda in se ponoviti vsaj 4-krat (na medsebojni razdalji 90°). Prepovedano je dodajanje kakršnih koli opisov, ki niso izrecno določeni.

Dovoljena pa je uporaba navedb, ki se nanašajo na nazive ali imena podjetij ali zasebnih blagovnih znamk, pod pogojem, da ne hvalijo proizvoda in ne zavajajo kupcev, ali drugih točnih ali dokumentiranih navedb, ki jih dovoljuje veljavna zakonodaja. Logotip proizvoda je, kot je prikazano spodaj, krog, v katerega središču so divja artičoka (kardij) in dva zakrivljena grafična znaka, ki oblikujeta črko „V“, listi divje artičoke in obrisa dveh hribov, nad katerima se v ozadju boči nebo. V krogu se nahaja označba „Pecorino delle Balze Volterrane“. Logotip se lahko prilagodi, da ustreza različnim vrstam embalaže.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Območje vzreje ovc ter proizvodnje in zorenja sira „Pecorino delle Balze Volterrane“ je izključno omejeno na občine Volterra, Pomarance, Montecatini Val di Cecina, Castelnuovo Val di Cecina, Monteverdi, vse pa se nahajajo v pokrajini Pisa.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Območje proizvodnje, ki se nahaja na jugovzhodni meji pokrajine Pisa, se razteza med dolinama reke Era (na severu) in Cecina (na jugu). Glede na njegovo celinsko lego, ki pa vendarle ni preveč oddaljena od morja, ima območje priobalno podnebje z deževnimi jesenskimi in pomladnimi meseci. To območje odlikuje izredna geomorfološka raznolikost zaradi močne erozije, nastale zaradi meteorskih voda, v povezavi s človekovimi dejavnostmi (krčenje gozdov, vzreja), ki so privedle do reliefnih oblik biancane (male glinene kupole gričevnate oblike), calanchi (zelo suhe doline planimetričnega profila, podobnega konjski podkvi) in balze (velikanska brezna, ki so jih je povzročile meteorske vode). V takih okoliščinah je vegetacija podvržena močni selekciji. Nepravilna morfologija, mobilnost in majhna prepustnost tal, nizka vsebnost organskih snovi, bogastvo soli in dolga sušna obdobja vplivajo na selekcijo vegetacije, ki prenaša slanost tal in je razvila posebne prilagoditvene mehanizme. Vrhove dolin calanchi in grebene prekrivajo travnati pašniki, na področjih, kjer prevladuje glina, prevladuje sladka detelja, na dnu dolin calanchi pa rastejo rastline, ki lahko prenašajo stoječe vode. Prisotna je tudi materina dušica in rastline, ki se uporabljajo za pašo, kot na primer žuka. Predvsem pa tukaj „samoniklo in v velikem obsegu“ (Amerighi, 1973) raste divja artičoka. K obrtniški naravi te dejavnosti prispeva tudi to, da se surovo mleko predela neposredno v sirarnicah, ki se nahajajo v bližini prostorov, v katerih se vzrejajo ovce. Z uporabo lokalne delovne sile in stalnih tehnik je bilo mogoče zagotoviti nadaljevanje tradicije in tako obdržati visoko stopnjo specializacije, ki je tesno povezana s človeškimi viri in ki bi jo bilo težko najti na drugih območjih.

5.2   Posebnosti proizvoda

Posebnost sira „Pecorino delle Balze Volterrane“ izhaja predvsem iz posebnosti metode proizvodnje, ki temelji na uporabi sirila, pridobljenega iz cvetov rastline kardij, ki obilno raste na tem območju. Zaradi tega vidika in morfologije pašnikov se ta proizvod razlikuje od drugih sirov iz ovčjega mleka, zlasti glede svojih organoleptičnih lastnosti. Zlasti so vidne značilnosti, ki se nanašajo na okus, ki je nenavadno blag za ovčji sir, in vonj, ki izhaja iz kardija ter lokalnih trav in cvetic, ki zaradi nizke temperature predelave (< 40 °C) ostanejo raztopljene in določajo končni proizvod.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (pri ZGO).

Podnebje in geološke formacije območja spodbujajo rast lokalne vegetacije, ki pomeni glavni vir hrane ovc na paši in da mleku hlapne arome, na katerih temeljijo posebne organoleptične lastnosti sira. Lokalno okolje je bistvenega pomena tudi za zagotavljanje posebne vrste sirila iz divje artičoke, ki je ena od glavnih značilnosti sira „Pecorino delle Balze Volterrane“.

Izjemna naravna erozija je privedla do oblikovanja jam različnih oblik in velikosti, ki so jih pred pojavom ohlajenih prostorov lokalni pastirji v preteklih stoletjih uporabljali za bivanje živine ter za zorenje in ohranitev mlečnih in sirnih izdelkov po naravni poti. V teh jamah zaradi v glavnem stalnih stopenj vlažnosti ovčji sir zori postopoma, kar prispeva k posebnosti proizvoda. Še danes imajo te pogoje, ukorininjene v lokalnem znanju, za idealne ne le proizvajalci, ki dajejo prednost proizvodnji, ki je v celoti ali v zadnji fazi zorenja izvedena v jami, temveč tudi tisti, ki imajo ohlajene prostore. V teh prostorih se namreč lahko doseže enaka temperatura in vlažnost, kot sta naravno značilni za jame, tj. temperaturo med 7 in 10 °C in vlažnost med 90 in 70 %.

Človeški faktor ima odločilno vlogo tudi pri obdelavi sira, zlasti v naslednjih fazah, ki so vse izvedene ročno na podlagi kompetenc, ki so bile tradicionalno pridobljene na območju: dodajanja rastlinskega sirila, ki zahteva določeno spretnost glede na njegovo manjšo moč usirjanja glede na živalsko sirilo, rezanje sirnine, ki se pazljivo izvede z zašiljenim orodjem (t. i. „spino“), in dajanje v modele, ki je rezultat prešanja, ki je izvedeno s posebno pazljivostjo, da se doseže izločanje prave količine sirotke. Kar zadeva učinke proizvodnega procesa na lastnosti končnega proizvoda, je treba opozoriti, da metoda proizvodnje sira „Pecorino delle Balze Volterrane“ z uporabo rastlinskega sirila pomeni počasnejše in občutljivejše usirjanje kot tisto, ki se ga doseže z dodajanjem živalskega sirila. To pomembno vpliva na sinerezo, tj. postopek, ki povzroči sprostitev sirotke iz sirnine, kar privede do večje in hkrati počasnejše izgube vlage kot pri drugih sirih. Posledica tega je blažji proizvod brez izrazite pikantnosti tudi v vrstah sira „stagionato“ in „da asserbo“.

V lokalni gastronomiji sir „Pecorino delle Balze Volterrane“ uživa ugled zaradi nežnega okusa in je izredno iskana sestavina številnih jedi tradicionalne kuhinje tega območja. Obstajajo številne možnosti za uživanje tega sira, servira se kot predjed, skupaj z mesninami in zelenjavo v olju, nariban na jedi iz testenin z mesno omako ali, odvisno od njegove stopnje zorenja, kot namizni sir ali nariban sir pri pripravi juh in testenin, zapečenih v pečici (npr. „ceci in magro“).

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

Ministrstvo je sprožilo nacionalni postopek ugovora z objavo predloga za ZOP „Pecorino delle Balze Volterrane“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 198 z dne 24. avgusta 2013.

Celotno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo na spletni strani: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijsko, prehrambno in gozdarsko politiko (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità e sicurezza“ (v desnem zgornjem kotu zaslona) in nato „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012

(3)  Glej opombo 2.

---

| 26.9.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 336/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 336/27

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2014/C 336/10)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„CARNIKAVAS NĒĢI“

ES št.: LV-PGI-0005-01153 – 11.9.2013

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Carnikavas nēģi“

2.   Država članica ali tretja država

Latvija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.7 Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Carnikavas nēģi“ so rečni piškurji (Lampetra fluviatilis), ulovljeni na določenem območju, in sicer v reki Gauja v občini Carnikava, v določenem obdobju (med 1. avgustom in 1. februarjem). Zahtevek zadeva tako sveže piškurje kot piškurje v aspiku.

Ime „Carnikavas nēģi“ se uporablja za sveže piškurje z naslednjimi lastnostmi:

| — | dolge tanke okrogloustke z gladkim telesom, |
| --- | --- |

—

dolge tanke okrogloustke z gladkim telesom,

| — | lijakasta usta, |
| --- | --- |

—

lijakasta usta,

| — | brez prsnih in trebušnih plavuti, |
| --- | --- |

—

brez prsnih in trebušnih plavuti,

| — | dolžina med 23 cm in 52 cm, teža najmanj 80 g, |
| --- | --- |

—

dolžina med 23 cm in 52 cm, teža najmanj 80 g,

| — | barva: temno modrozelen, modrosiv ali zelenorjav hrbet in zgornji bočni del ter siv, zlat ali bel spodnji bočni del in trebuh, |
| --- | --- |

—

barva: temno modrozelen, modrosiv ali zelenorjav hrbet in zgornji bočni del ter siv, zlat ali bel spodnji bočni del in trebuh,

| — | življenjska doba do 7 let. |
| --- | --- |

—

življenjska doba do 7 let.

Ime „Carnikavas nēģi“ se uporablja za piškirje v aspiku, kjer proizvod vsebuje 70 % piškurjev in 30 % aspika.

Kuhani piškurji so pakirani celi, imajo mehko ali rahlo čvrsto konsistenco, so sploščeni, rjave barve in prekriti s transparentnim aspikom rumene ali rjave barve. Okus je bogat in poln ter rahlo slan.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Piškurji „Carnikavas nēģi“ za kuhanje so lahko sveži ali ohlajeni, aspik pa se pripravi iz vode, soli in želatine.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Piškurji se ne krmijo umetno, pač pa se prehranjujejo v naravi.

3.5   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Naslednje faze proizvodnje je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

| — | vsakoletno obnavljanje staleža piškurjev v reki Gauja tako, da se mladice piškurja, vzgojene v reki Gauja, spustijo v zgornji tok reke, |
| --- | --- |

—

vsakoletno obnavljanje staleža piškurjev v reki Gauja tako, da se mladice piškurja, vzgojene v reki Gauja, spustijo v zgornji tok reke,

| — | piškurji „Carnikavas nēģi“ se lovijo z vršami med 1. avgustom in 1. februarjem v spodnjem toku reke Gauja, v bližini rečnega ustja, |
| --- | --- |

—

piškurji „Carnikavas nēģi“ se lovijo z vršami med 1. avgustom in 1. februarjem v spodnjem toku reke Gauja, v bližini rečnega ustja,

| — | priprava piškurjev – kuhanje nad žerjavico in vlaganje v aspik. |
| --- | --- |

—

priprava piškurjev – kuhanje nad žerjavico in vlaganje v aspik.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.7   Posebna pravila za označevanje

Ime „Carnikavas nēģi“ se uporablja za označevanje tako svežih piškurjev kot piškurjev v aspiku, ki so namenjeni za prodajo; pri prodaji proizvoda na debelo ali drobno mora biti ime vidno na embalaži proizvoda ali ob proizvodu.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Občina Carnikava. Piškurji se lovijo v delu reke Gauja, ki se nahaja na ozemlju občine Carnikava.

5.   Povezava z geografskim območjem

5.1   Značilnosti geografskega območja

Morski in rečni ribolov imata na območju današnje občine Carnikava dolgo tradicijo. Ribolov piškurjev je bil eden od glavnih virov prihodka dvorca Carnikava, zgrajenega v 17. stoletju. Danes je ribolov piškurjev v reki Gauja dovoljen samo na območju občine Carnikava.

Ribiči še vedno uporabljajo starodavna spoznanja o najboljših območjih za ribolov, navadah piškurjev in vplivu vremenskih pogojev na njihovo vedenje, ki so se prenašala iz generacije v generacijo. Tako je na primer znano, da piškurjev v vrše ne bomo ujeli, če je bila ponoči polna luna, in da je ribe lažje ujeti v blatni vodi; ker se struga reke Gauja vsako leto spreminja, je treba vedno znova iskati nova področja za ribolov.

Piškurji so imeli za Carnikavo vedno poseben pomen. Zagotavljali so delo in blaginjo lokalnemu prebivalstvu, ki je pridobilo tudi veliko ribolovnih izkušenj in znanj, kako iz piškurjev pripraviti okusne jedi. Zato je zunaj Latvije Carnikava znana pod imenom „kraljestvo piškurja“. Zahvaljujoč piškurjem je bila Carnikava na širšem območju poznana od 17. stoletja dalje, k slovesu pa je prispevalo tudi lokalno prebivalstvo, ki si je skupaj prizadevalo in se medsebojno podpiralo tako v dobrih kot slabih časih.

Carnikava je bila zaradi piškurjev znana daleč preko latvijskih meja, zato se je tradicionalni poklic ribolova na piškurje ohranil do današnjih dni. Piškur je upodobljen tudi v občinskem grbu Carnikave.

Da se prepreči izčrpanje staleža piškurjev in omogoči prenos znanj o njihovem ribolovu in predelavi na prihodnje generacije, so velika prizadevanja usmerjena v obnavljanje tega vira – v reki Gauja se gojijo mladice, ki se nato vsako leto spustijo v zgornji tok reke. Umetno obnavljanje staleža je tradicija, ki v Latviji obstaja že preko 100 let. V Carnikavi je bil že leta 1896 postavljen inkubator za ikre.

5.2   Posebnosti proizvoda

Značilni okus piškurjev „Carnikavas nēģi“ je vezan na znanja prebivalcev Carnikave v zvezi z ribolovom in pripravo; ta znanja so se ohranjala od 17. stoletja dalje in temeljijo na fizičnem delu in izkušnjah.

Za rečne piškurje, ulovljene na določenem območju, veljajo posebna pravila za tradicionalno pripravo; za te piškurje je značilno, da so v primerjavi z ribami iz drugih rek zelo čisti (ne vsebujejo peska).

Značilni okus proizvoda je plod tako kuharskih veščin, s katerimi piškurji pridobijo značilno barvo in konsistenco, kot časa kuhanja, s katerim pridobijo zadostno mehkost.

5.3   Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda in (za ZOP) ali oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Povezava med proizvodom in geografskim območjem temelji na slovesu piškurjev „Carnikavas nēģi“ in znanju lokalnih ribičev in predelovalcev rib, ki ohranjajo stare tradicije in postopke.

O pomenu in slovesu ribolova na piškurje pričajo tudi zgodovinski zapisi, ki območje današnje Carnikave zaradi ribolovnih dejavnosti tamkajšnjega dvorca imenujejo „kraljestvo piškurja“. Navodila za pripravo piškurja segajo v leto 1882. Od leta 1913 dalje je tradicionalna priprava piškurjev opisana v receptih, po katerih se piškurji pripravijo v vreli vodi v pečici.

Piškurji iz Carnikave, ki so jih lovili in pripravljali ob ustju reke Gauja na območju občine Carnikava, so že od začetka 19. stoletju sloveli po svoji kakovosti.

Danes o slovesu piškurjev iz Carnikave pričajo tudi številni turisti iz celotne Latvije, ki v mestu obiščejo letni festival piškurjev. Festival poteka vsako leto na predzadnjo nedeljo v avgustu, na njem pa so prikazane starodavne tradicije ribolova in načina priprave piškurjev, npr. v juhi ali na žaru, piškurji so naprodaj, poteka pa tudi tekmovanje za najhitrejšega jedca piškurjev. S festivalom se začne ribolovna sezona na piškurja v Carnikavi.

Lokalna podjetja so za piškurje, pripravljene v aspiku, tako v Latviji kot zunaj nje prejela nagrade za kakovost. „Carnikavas nēģi“ v aspiku je prejel eno izmed največjih latvijskih nagrad – naslov lokalnega proizvoda za leto 2011 (Vietējās Identitātes produkts – VIP), ki ga latvijski odbor za podeželje (Latvijas Lauku forums) podeljuje proizvodom, ki izpolnjujejo merila glede kakovosti in okusa, jih lokalna skupnost ceni, se proizvajajo na določenem geografskem območju s pomočjo lokalnih virov in prispevajo k trajnostnemu razvoju lokalnega območja.

Veliko turističnih ponudb vključuje tudi obisk proizvajalcev piškurjev s pokušnjo proizvodov ter obisk muzeja lokalne zgodovine, kjer je prikazan pomen ribolova in predelave piškurjev za območje.

Občina Carnikava se je udeležila turističnih sejmov na Finskem, v Estoniji in Rusiji, kjer so bile prikazane tradicije ribolova in priprave piškurjev.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://www.pvd.gov.lv/lat/kreis_izvlne/novertesana_un_registracija/lauksaimniecibas_un_partikas_p/

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Glej opombo 2.

---