# Den Europæiske Unions L 62/2008

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 62 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 51. årgang6. marts 2008 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 62

Dansk udgave

Retsforskrifter

51. årgang6. marts 2008

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 205/2008 af 5. marts 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 206/2008 af 5. marts 2008 om fastsættelse af den tildelingskoefficient, der skal anvendes på importlicensansøgninger indgivet fra den 22. til den 29. februar 2008 inden for rammerne af det toldkontingent for ris med oprindelse i Egypten, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 1002/2007 | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 207/2008 af 5. marts 2008 om fastsættelse af specifikationer for ad hoc-modulet for 2009 om unges indtræden på arbejdsmarkedet i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 577/98 (
  1
  ) | 4 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Kommissionens direktiv 2008/38/EF af 5. marts 2008 om udarbejdelse af en liste over anvendelsesområder for foder med særlige ernæringsformål (kodificeret udgave)
   (
  1
  ) | 9 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

Kommissionens forordning (EF) nr. 205/2008 af 5. marts 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 206/2008 af 5. marts 2008 om fastsættelse af den tildelingskoefficient, der skal anvendes på importlicensansøgninger indgivet fra den 22. til den 29. februar 2008 inden for rammerne af det toldkontingent for ris med oprindelse i Egypten, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 1002/2007

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 207/2008 af 5. marts 2008 om fastsættelse af specifikationer for ad hoc-modulet for 2009 om unges indtræden på arbejdsmarkedet i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 577/98 (
  1
  )

1

4

DIREKTIVER

*

Kommissionens direktiv 2008/38/EF af 5. marts 2008 om udarbejdelse af en liste over anvendelsesområder for foder med særlige ernæringsformål (kodificeret udgave)
   (
  1
  )

(kodificeret udgave)

1

9

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Rådet |
| | | 2008/202/EF |
| | * | Rådets afgørelse af 28. januar 2008 om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Japans regering om samarbejde og gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål | 23 |
| Aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Japans regering om samarbejde og gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål | 24 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Rådet

2008/202/EF

*

Rådets afgørelse af 28. januar 2008 om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Japans regering om samarbejde og gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål

23

Aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Japans regering om samarbejde og gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål

24

| | | IV   Øvrige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 329/05/KOL af 20. december 2005 om 54. ændring af de processuelle og materielle regler for statsstøtte og forslag til egnede foranstaltninger | 30 |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 320/06/COL af 31. oktober 2006 om ændring af listen i punkt 39 i del 1.2 i kapitel I i bilag I til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde over de grænsekontrolsteder i Island og Norge, der er godkendt til at føre veterinærkontrol med levende dyr og animalske produkter fra tredjelande, og om ophævelse af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning 246/06/KOL af 6. september 2006 | 44 |

IV   Øvrige retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 329/05/KOL af 20. december 2005 om 54. ændring af de processuelle og materielle regler for statsstøtte og forslag til egnede foranstaltninger

30

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 320/06/COL af 31. oktober 2006 om ændring af listen i punkt 39 i del 1.2 i kapitel I i bilag I til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde over de grænsekontrolsteder i Island og Norge, der er godkendt til at føre veterinærkontrol med levende dyr og animalske produkter fra tredjelande, og om ophævelse af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning 246/06/KOL af 6. september 2006

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 6.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 62/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 205/2008

af 5. marts 2008

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (1), særlig artikel 138, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 6. marts 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. marts 2008.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 5. marts 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | JO | 72,2 |
| MA | 52,9 |
| TN | 120,5 |
| TR | 94,7 |
| ZZ | 85,1 |
| 0707 00 05 | EG | 178,8 |
| MA | 114,7 |
| TR | 177,0 |
| ZZ | 156,8 |
| 0709 90 70 | MA | 93,0 |
| TR | 116,9 |
| ZZ | 105,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,4 |
| IL | 54,7 |
| MA | 58,3 |
| TN | 49,0 |
| TR | 62,8 |
| ZZ | 54,0 |
| 0805 50 10 | EG | 95,9 |
| IL | 109,4 |
| SY | 56,4 |
| TR | 120,8 |
| ZZ | 95,6 |
| 0808 10 80 | AR | 97,3 |
| CA | 73,8 |
| CN | 92,7 |
| MK | 42,4 |
| US | 108,1 |
| UY | 71,7 |
| ZZ | 81,0 |
| 0808 20 50 | AR | 82,4 |
| CL | 82,4 |
| CN | 60,6 |
| US | 123,2 |
| ZA | 97,1 |
| ZZ | 89,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

JO

72,2

MA

52,9

TN

120,5

TR

94,7

ZZ

85,1

0707 00 05

EG

178,8

MA

114,7

TR

177,0

ZZ

156,8

0709 90 70

MA

93,0

TR

116,9

ZZ

105,0

0805 10 20

EG

45,4

IL

54,7

MA

58,3

TN

49,0

TR

62,8

ZZ

54,0

0805 50 10

EG

95,9

IL

109,4

SY

56,4

TR

120,8

ZZ

95,6

0808 10 80

AR

97,3

CA

73,8

CN

92,7

MK

42,4

US

108,1

UY

71,7

ZZ

81,0

0808 20 50

AR

82,4

CL

82,4

CN

60,6

US

123,2

ZA

97,1

ZZ

89,1

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 6.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 62/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 62/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 206/2008

af 5. marts 2008

om fastsættelse af den tildelingskoefficient, der skal anvendes på importlicensansøgninger indgivet fra den 22. til den 29. februar 2008 inden for rammerne af det toldkontingent for ris med oprindelse i Egypten, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 1002/2007

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1785/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for ris (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (2), særlig artikel 7, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1002/2007 (3) er der åbnet et årligt toldkontingent for import af 32 000 tons ris pr. produktionsår henhørende under KN-kode 1006 og med oprindelse i og afsendt fra Egypten (løbenummer 09.4094). |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1002/2007 (3) er der åbnet et årligt toldkontingent for import af 32 000 tons ris pr. produktionsår henhørende under KN-kode 1006 og med oprindelse i og afsendt fra Egypten (løbenummer 09.4094).

| (2) | Det fremgår af den meddelelse, der er indsendt i henhold til artikel 5, litra a), i forordning (EF) nr. 1002/2007, at de ansøgninger, der er indgivet fra den 22. februar 2008, kl. 13.00 Bruxelles-tid, til den 29. februar 2008, kl. 13.00 Bruxelles-tid, jf. artikel 2, stk. 3, i nævnte forordning, vedrører større mængder end dem, der er disponible. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes licenser, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, der skal anvendes på de mængder, der er ansøgt om. |
| --- | --- |

(2)

Det fremgår af den meddelelse, der er indsendt i henhold til artikel 5, litra a), i forordning (EF) nr. 1002/2007, at de ansøgninger, der er indgivet fra den 22. februar 2008, kl. 13.00 Bruxelles-tid, til den 29. februar 2008, kl. 13.00 Bruxelles-tid, jf. artikel 2, stk. 3, i nævnte forordning, vedrører større mængder end dem, der er disponible. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes licenser, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, der skal anvendes på de mængder, der er ansøgt om.

| (3) | Indgivelsen af ansøgninger om importlicenser i henhold til forordning (EF) nr. 1002/2007 bør desuden suspenderes indtil udgangen af indeværende kontingentperiode, jf. artikel 3, stk. 3, første afsnit, i nævnte forordning — |
| --- | --- |

(3)

Indgivelsen af ansøgninger om importlicenser i henhold til forordning (EF) nr. 1002/2007 bør desuden suspenderes indtil udgangen af indeværende kontingentperiode, jf. artikel 3, stk. 3, første afsnit, i nævnte forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   De ansøgninger om importlicens for ris med oprindelse i og afsendt fra Egypten og henhørende under toldkontingentet i forordning (EF) nr. 1002/2007, der er indgivet fra den 22. februar 2008, kl. 13.00 Bruxelles-tid, indtil den 29. februar 2008, kl. 13.00 Bruxelles-tid, giver ret til udstedelse af en licens for de mængder, der er ansøgt om, efter anvendelse af en tildelingskoefficient på 22,728704 %.

2.   Indgivelsen af ansøgninger om importlicenser suspenderes fra den 29. februar 2008, kl. 13.00 Bruxelles-tid, indtil udgangen af indeværende kontingentperiode.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. marts 2008.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 96. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 797/2006 (EUT L 144 af 31.5.2006, s. 1). Forordning (EF) nr. 1785/2003 vil fra den 1.9.2008 blive afløst af forordning (EF) nr. 1234/2007 (EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1).

1

(2)  EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13. Ændret ved forordning (EF) nr. 289/2007 (EUT L 78 af 17.3.2007, s. 17).

2

(3)  EUT L 226 af 30.8.2007, s. 15.

3

---

| 6.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 62/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 62/4

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 207/2008

af 5. marts 2008

om fastsættelse af specifikationer for ad hoc-modulet for 2009 om unges indtræden på arbejdsmarkedet i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 577/98

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 577/98 af 9. marts 1998 om gennemførelse af en stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i Fællesskabet (1), særlig artikel 4, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Retningslinjerne for beskæftigelsen i Europa (2) indeholder en række retningslinjer for ungdomsbeskæftigelsen, hvori det understreges, at der skal gøres en fornyet indsats for at åbne veje til beskæftigelsen for unge mennesker og nedbringe arbejdsløsheden. Disse retningslinjer omfatter også de mål og benchmarks, som blev fastlagt i forbindelse med den europæiske beskæftigelsesstrategi i 2003 med henblik på begrænsning i antallet af elever, der forlader skolen tidligt, forbedring af uddannelsesniveauerne og mulighederne for unge arbejdsløse for at få en ny start. |
| --- | --- |

(1)

Retningslinjerne for beskæftigelsen i Europa (2) indeholder en række retningslinjer for ungdomsbeskæftigelsen, hvori det understreges, at der skal gøres en fornyet indsats for at åbne veje til beskæftigelsen for unge mennesker og nedbringe arbejdsløsheden. Disse retningslinjer omfatter også de mål og benchmarks, som blev fastlagt i forbindelse med den europæiske beskæftigelsesstrategi i 2003 med henblik på begrænsning i antallet af elever, der forlader skolen tidligt, forbedring af uddannelsesniveauerne og mulighederne for unge arbejdsløse for at få en ny start.

| (2) | Benchmarks for uddannelse er fastlagt i arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010, som gennemføres af medlemsstaterne og Kommissionen (3). Disse benchmarks skulle bidrage til at overvåge forbedringen i uddannelsesniveauerne og i livslang læring og nedbringelsen af antallet af elever, der forlader skolen tidligt — mål, som på bedst mulig måde skal forberede de unge på deres arbejdsliv og samfundsliv. |
| --- | --- |

(2)

Benchmarks for uddannelse er fastlagt i arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010, som gennemføres af medlemsstaterne og Kommissionen (3). Disse benchmarks skulle bidrage til at overvåge forbedringen i uddannelsesniveauerne og i livslang læring og nedbringelsen af antallet af elever, der forlader skolen tidligt — mål, som på bedst mulig måde skal forberede de unge på deres arbejdsliv og samfundsliv.

| (3) | I Rådets beslutning 2006/702/EF af 6. oktober 2006 om Fællesskabets strategiske retningslinjer for samhørighed (4) opfordres medlemsstaterne til at lægge særlig vægt på »at gennemføre Den Europæiske Ungdomspagt ved at forbedre unges adgang til beskæftigelse, ved at lette overgangen fra uddannelse til job, bl.a. vha. erhvervsvejledning, assistance til at fuldføre uddannelse og adgang til erhvervsmæssig vekseluddannelse og lærlingeuddannelse«. |
| --- | --- |

(3)

I Rådets beslutning 2006/702/EF af 6. oktober 2006 om Fællesskabets strategiske retningslinjer for samhørighed (4) opfordres medlemsstaterne til at lægge særlig vægt på »at gennemføre Den Europæiske Ungdomspagt ved at forbedre unges adgang til beskæftigelse, ved at lette overgangen fra uddannelse til job, bl.a. vha. erhvervsvejledning, assistance til at fuldføre uddannelse og adgang til erhvervsmæssig vekseluddannelse og lærlingeuddannelse«.

| (4) | Der er derfor behov for omfattende og sammenlignelige oplysninger om unges indtræden på arbejdsmarkedet for at kunne overvåge opfyldelsen af de fælles målsætninger i Fællesskabets beskæftigelsesstrategi og den sociale integrationsproces. |
| --- | --- |

(4)

Der er derfor behov for omfattende og sammenlignelige oplysninger om unges indtræden på arbejdsmarkedet for at kunne overvåge opfyldelsen af de fælles målsætninger i Fællesskabets beskæftigelsesstrategi og den sociale integrationsproces.

| (5) | Kommissionens forordning (EF) nr. 384/2005 af 7. marts 2005 om vedtagelse af programmet for ad hoc-moduler for perioden 2007-2009 til brug for den stikprøveundersøgelse, som er omhandlet i Rådets forordning (EF) nr. 577/98 (5), omfatter allerede et ad hoc-modul om unges indtræden på arbejdsmarkedet. Listen over variabler til dette modul bør fastlægges. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens forordning (EF) nr. 384/2005 af 7. marts 2005 om vedtagelse af programmet for ad hoc-moduler for perioden 2007-2009 til brug for den stikprøveundersøgelse, som er omhandlet i Rådets forordning (EF) nr. 577/98 (5), omfatter allerede et ad hoc-modul om unges indtræden på arbejdsmarkedet. Listen over variabler til dette modul bør fastlægges.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Statistiske Program — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Statistiske Program —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Den detaljerede liste over de variabler, der skal indsamles i 2009 i forbindelse med ad hoc-modulet om unges indtræden på arbejdsmarkedet, er fastlagt i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. marts 2008.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 77 af 14.3.1998, s. 3. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1372/2007 (EUT L 315 af 3.12.2007, s. 42).

1

(2)  Rådets beslutning 2005/600/EF af 12. juli 2005 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 205 af 6.8.2005, s. 21).

2

(3)  Rådet, Detaljeret arbejdsprogram for opfølgning af uddannelsessystemernes mål i Europa (2002/C 142/01) (EFT C 142 af 14.6.2002, s. 1).

3

(4)  EUT L 291 af 21.10.2006, s. 11.

4

(5)  EUT L 61 af 8.3.2005, s. 23. Ændret ved forordning (EF) nr. 341/2006 (EUT L 55 af 25.2.2006, s. 9).

5

---

BILAG

ARBEJDSSTYRKEUNDERSØGELSE

Specifikationer for ad hoc-modulet for 2009 om unges indtræden på arbejdsmarkedet

| 1. | Berørte medlemsstater og regioner: alle. |
| --- | --- |

1.

Berørte medlemsstater og regioner: alle.

| 2. | Variablerne kodes som følger:
  Angivelsen af variablerne i arbejdsstyrkeundersøgelsen i kolonnen »Filter« refererer til bilag II til Kommissionens forordning (EF) nr. 430/2005. |
| --- | --- |

2.

Variablerne kodes som følger:

Angivelsen af variablerne i arbejdsstyrkeundersøgelsen i kolonnen »Filter« refererer til bilag II til Kommissionens forordning (EF) nr. 430/2005.

| Kolonne | Kode | Beskrivelse | Filter |
| --- | --- | --- | --- |
| 203
  (PARHAT) | | Højeste uddannelsesniveau fuldført af den pågældendes far eller mor | Alle i alderen 15-34 år |
| 1 | Lavt niveau: ISCED-niveau 0, 1, 2 og 3c kort |
| 2 | Mellemniveau: ISCED-niveau 3-4 (undtagen 3c kort) |
| 3 | Højt niveau: ISCED-niveau 5-6 |
| 9 | Ikke relevant (den pågældende er under 15 eller over 34 år) |
| Blank | Intet svar |
| 204-207
  PARFOR | | Faderens eller moderens fødeland | Alle i alderen 15-34 år |
| | (For Tyskland: faderens og moderens statsborgerskab/tidligere statsborgerskab, hvis de i referenceugen har tysk statsborgerskab) |
| | Ang. kodning, se ISO-landekode |
| .... | 4 cifre (far — 2 første cifre, mor — 2 sidste cifre) |
| 9999 | Ikke relevant |
| Blank | Intet svar |
| 208
  HATVOC | | Højeste fuldførte uddannelsesniveau efter uddannelsesretning (HATLEVEL) | Alle i alderen 15-34 år og HATLEVEL=21-43 |
| 1 | Almen uddannelse |
| 2 | Erhvervsuddannelse, som hovedsagelig (eller udelukkende) er baseret på skoleundervisning |
| 3 | Erhvervsuddannelse baseret på en kombination af skoleundervisning og praktisk oplæring i virksomhed |
| 4 | Erhvervsuddannelse hovedsagelig baseret på praktisk oplæring i virksomhed |
| 5 | Erhvervsuddannelse, ingen mulighed for at skelne mellem 2, 3 og 4 |
| 9 | Ikke relevant |
| Blank | Intet svar |
| 209-214
  STOPDATE | | Måned og år for seneste afgang fra det formelle uddannelsessystem | Alle i alderen 15-34 år og EDUCSTAT=2 og HATLEVEL≠00 |
| ... | Måned og år |
| 999999 | Ikke relevant |
| Blank | Intet svar |
| 215
  WORKEDUC | | Arbejde under uddannelsen inden for det formelle uddannelsessystem | Alle i alderen 15-34 år |
| 0 | Har ikke arbejde eller arbejder mindre end 1 måned om året |
| 1 | Har arbejde (udelukkende) som en del af uddannelsesprogrammet |
| 2 | Har arbejde under uddannelsen, men uden for uddannelsesprogrammet |
| 3 | Har arbejde (udelukkende) i forbindelse med afbrydelse af uddannelsen |
| 4 | Har arbejde, kombination af 1 og 2 |
| 5 | Har arbejde, kombination af 1 og 3 |
| 6 | Har arbejde, kombination af 2 og 3 |
| 7 | Har arbejde, kombination af 1, 2 og 3 |
| 9 | Ikke relevant |
| Blank | Intet svar |
| 216-221
  JOBSTART | | Måned og år for påbegyndelse af første job af mere end 3 måneders varighed efter seneste afgang fra det formelle uddannelsessystem | Kol. 209-214 ≠ 999999 og blank |
| 000000 | Har aldrig haft job af mere end 3 måneders varighed |
| 000001 | Nuværende job er mit første job |
| ...... | Måned og år |
| 999999 | Ikke relevant |
| Blank | Intet svar |
| 222-224
  JOBDUR | | Hvor længe varede det første job af mere end 3 måneders varighed (efter seneste afgang fra det formelle uddannelsessystem) | Kol. 216-221 ≠ 000000 og 000001 og 999999 |
| ... | Antal måneder |
| 999 | Ikke relevant |
| Blank | Intet svar |
| 225
  FINDMETH | | Metode til at finde det første job af mere end 3 måneders varighed (efter seneste afgang fra det formelle uddannelsessystem) | Kol. 216-221 ≠ 000000 og 999999 |
| 1 | Via uddannelsesinstitution |
| 2 | Via den offentlige arbejdsformidling |
| 3 | Via annoncer i pressen eller på internettet |
| 4 | Direkte (spontan) ansøgning til arbejdsgiveren |
| 5 | Via familie og venner |
| 6 | Har tidligere arbejdet i samme virksomhed (sommerferiejob/studenterjob, har været lærling, praktikant, volontør) |
| 7 | Oprettet virksomhed |
| 8 | Andet |
| 9 | Ikke relevant |
| Blank | Intet svar |
| 226-229
  JOBOCC | | Stilling i første job af mere end 3 måneders varighed (efter seneste afgang fra det formelle uddannelsessystem) | Kol. 216-221 ≠ 000000 og 000001 og 999999 |
| .... | 3-cifret eller om muligt 4-cifret kode i ISCO-88 (COM) |
| 9999 | Ikke relevant |
| Blank | Intet svar |
| 230
  JOBCONTR | | Arbejdskontrakt i første job af mere end 3 måneders varighed (efter seneste afgang fra det formelle uddannelsessystem) | Kol. 216-221 ≠ 000000 og 000001 og 999999 |
| 1 | Selvstændig |
| 2 | Fastansat lønmodtager på fuldtid |
| 3 | Fastansat lønmodtager på deltid |
| 4 | Midlertidigt ansat lønmodtager på fuldtid |
| 5 | Midlertidigt ansat lønmodtager på deltid |
| 6 | Medarbejdende familiemedlem |
| 9 | Ikke relevant |
| Blank | Intet svar |
| 231
  TRANSACT | | Hovedaktivitet efter seneste afgang fra det formelle uddannelsessystem og før påbegyndelse af det første job af mindst 3 måneders varighed | Kol. 209-214 ≠ 999999 og blank og {første job påbegyndtes mere end 3 måneder efter datoen i kol. 209-214 eller kol. 216-221 =000000} |
| 1 | I beskæftigelse — job af kort varighed (maks. 3 måneder) |
| 2 | Obligatorisk militær- eller militærnægtertjeneste |
| 3 | Uden beskæftigelse, søger aktivt beskæftigelse
  Uden beskæftigelse, søger ikke aktivt beskæftigelse af følgende grunde: |
| 4 | Familiemæssige forpligtelser |
| 5 | Deltager i uformel uddannelse |
| 6 | Volontøraktiviteter |
| 7 | Helbredsproblemer |
| 8 | Andre grunde |
| 9 | Ikke relevant |
| Blank | Intet svar |
| 232/237 | | Vægtningsfaktor for ad hoc-modulet for 2009 (fakultativ) | Alle i alderen 15-34 år |
| 0000-9999 | Kolonne 232-235 indeholder hele tal |
| 00-99 | Kolonne 236-237 indeholder decimaler |
| 238
  (PARNAT) | | Forældres statsborgerskab ved fødslen (fakultativ) | Alle i alderen 15-34 år |
| | Ang. kodning, se ISO-landekode |
| 9999 | Ikke relevant |
| Blank | Intet svar |

Kolonne

Kode

Beskrivelse

Filter

203

(PARHAT)

Højeste uddannelsesniveau fuldført af den pågældendes far eller mor

Alle i alderen 15-34 år

1

Lavt niveau: ISCED-niveau 0, 1, 2 og 3c kort

2

Mellemniveau: ISCED-niveau 3-4 (undtagen 3c kort)

3

Højt niveau: ISCED-niveau 5-6

9

Ikke relevant (den pågældende er under 15 eller over 34 år)

Blank

Intet svar

204-207

PARFOR

Faderens eller moderens fødeland

Alle i alderen 15-34 år

(For Tyskland: faderens og moderens statsborgerskab/tidligere statsborgerskab, hvis de i referenceugen har tysk statsborgerskab)

Ang. kodning, se ISO-landekode

....

4 cifre (far — 2 første cifre, mor — 2 sidste cifre)

9999

Ikke relevant

Blank

Intet svar

208

HATVOC

Højeste fuldførte uddannelsesniveau efter uddannelsesretning (HATLEVEL)

Alle i alderen 15-34 år og HATLEVEL=21-43

1

Almen uddannelse

2

Erhvervsuddannelse, som hovedsagelig (eller udelukkende) er baseret på skoleundervisning

3

Erhvervsuddannelse baseret på en kombination af skoleundervisning og praktisk oplæring i virksomhed

4

Erhvervsuddannelse hovedsagelig baseret på praktisk oplæring i virksomhed

5

Erhvervsuddannelse, ingen mulighed for at skelne mellem 2, 3 og 4

9

Ikke relevant

Blank

Intet svar

209-214

STOPDATE

Måned og år for seneste afgang fra det formelle uddannelsessystem

Alle i alderen 15-34 år og EDUCSTAT=2 og HATLEVEL≠00

...

Måned og år

999999

Ikke relevant

Blank

Intet svar

215

WORKEDUC

Arbejde under uddannelsen inden for det formelle uddannelsessystem

Alle i alderen 15-34 år

0

Har ikke arbejde eller arbejder mindre end 1 måned om året

1

Har arbejde (udelukkende) som en del af uddannelsesprogrammet

2

Har arbejde under uddannelsen, men uden for uddannelsesprogrammet

3

Har arbejde (udelukkende) i forbindelse med afbrydelse af uddannelsen

4

Har arbejde, kombination af 1 og 2

5

Har arbejde, kombination af 1 og 3

6

Har arbejde, kombination af 2 og 3

7

Har arbejde, kombination af 1, 2 og 3

9

Ikke relevant

Blank

Intet svar

216-221

JOBSTART

Måned og år for påbegyndelse af første job af mere end 3 måneders varighed efter seneste afgang fra det formelle uddannelsessystem

Kol. 209-214 ≠ 999999 og blank

000000

Har aldrig haft job af mere end 3 måneders varighed

000001

Nuværende job er mit første job

......

Måned og år

999999

Ikke relevant

Blank

Intet svar

222-224

JOBDUR

Hvor længe varede det første job af mere end 3 måneders varighed (efter seneste afgang fra det formelle uddannelsessystem)

Kol. 216-221 ≠ 000000 og 000001 og 999999

...

Antal måneder

999

Ikke relevant

Blank

Intet svar

225

FINDMETH

Metode til at finde det første job af mere end 3 måneders varighed (efter seneste afgang fra det formelle uddannelsessystem)

Kol. 216-221 ≠ 000000 og 999999

1

Via uddannelsesinstitution

2

Via den offentlige arbejdsformidling

3

Via annoncer i pressen eller på internettet

4

Direkte (spontan) ansøgning til arbejdsgiveren

5

Via familie og venner

6

Har tidligere arbejdet i samme virksomhed (sommerferiejob/studenterjob, har været lærling, praktikant, volontør)

7

Oprettet virksomhed

8

Andet

9

Ikke relevant

Blank

Intet svar

226-229

JOBOCC

Stilling i første job af mere end 3 måneders varighed (efter seneste afgang fra det formelle uddannelsessystem)

Kol. 216-221 ≠ 000000 og 000001 og 999999

....

3-cifret eller om muligt 4-cifret kode i ISCO-88 (COM)

9999

Ikke relevant

Blank

Intet svar

230

JOBCONTR

Arbejdskontrakt i første job af mere end 3 måneders varighed (efter seneste afgang fra det formelle uddannelsessystem)

Kol. 216-221 ≠ 000000 og 000001 og 999999

1

Selvstændig

2

Fastansat lønmodtager på fuldtid

3

Fastansat lønmodtager på deltid

4

Midlertidigt ansat lønmodtager på fuldtid

5

Midlertidigt ansat lønmodtager på deltid

6

Medarbejdende familiemedlem

9

Ikke relevant

Blank

Intet svar

231

TRANSACT

Hovedaktivitet efter seneste afgang fra det formelle uddannelsessystem og før påbegyndelse af det første job af mindst 3 måneders varighed

Kol. 209-214 ≠ 999999 og blank og {første job påbegyndtes mere end 3 måneder efter datoen i kol. 209-214 eller kol. 216-221 =000000}

1

I beskæftigelse — job af kort varighed (maks. 3 måneder)

2

Obligatorisk militær- eller militærnægtertjeneste

3

Uden beskæftigelse, søger aktivt beskæftigelse

Uden beskæftigelse, søger ikke aktivt beskæftigelse af følgende grunde:

4

Familiemæssige forpligtelser

5

Deltager i uformel uddannelse

6

Volontøraktiviteter

7

Helbredsproblemer

8

Andre grunde

9

Ikke relevant

Blank

Intet svar

232/237

Vægtningsfaktor for ad hoc-modulet for 2009 (fakultativ)

Alle i alderen 15-34 år

0000-9999

Kolonne 232-235 indeholder hele tal

00-99

Kolonne 236-237 indeholder decimaler

238

(PARNAT)

Forældres statsborgerskab ved fødslen (fakultativ)

Alle i alderen 15-34 år

Ang. kodning, se ISO-landekode

9999

Ikke relevant

Blank

Intet svar

---

DIREKTIVER

| 6.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 62/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 62/9

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2008/38/EF

af 5. marts 2008

om udarbejdelse af en liste over anvendelsesområder for foder med særlige ernæringsformål

(EØS-relevant tekst)

(kodificeret udgave)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 93/74/EØF af 13. september 1993 om foder med særlige ernæringsformål (1), særlig artikel 6, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens direktiv 94/39/EF af 25. juli 1994 om udarbejdelse af en liste over anvendelsesområder for foder med særlige ernæringsformål (2) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (3). Direktivet bør af klarheds- og rationaliseringshensyn kodificeres. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens direktiv 94/39/EF af 25. juli 1994 om udarbejdelse af en liste over anvendelsesområder for foder med særlige ernæringsformål (2) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (3). Direktivet bør af klarheds- og rationaliseringshensyn kodificeres.

| (2) | Ved direktiv 93/74/EØF er det fastsat, at der skal udarbejdes en positivliste over anvendelsesområderne for foder med særlige ernæringsformål. Listen skal indeholde oplysninger om de nøjagtige anvendelsesformål, dvs. det særlige ernæringsformål, de væsentlige ernæringsegenskaber, mærkningsangivelser og, hvis det er relevant, særlige mærkningsbestemmelser. |
| --- | --- |

(2)

Ved direktiv 93/74/EØF er det fastsat, at der skal udarbejdes en positivliste over anvendelsesområderne for foder med særlige ernæringsformål. Listen skal indeholde oplysninger om de nøjagtige anvendelsesformål, dvs. det særlige ernæringsformål, de væsentlige ernæringsegenskaber, mærkningsangivelser og, hvis det er relevant, særlige mærkningsbestemmelser.

| (3) | Visse ernæringsformål kan på nuværende tidspunkt ikke medtages på listen over anvendelsesområder på grund af manglende fællesskabsanalysemetoder til kontrol med energiindholdet i hobbydyrfoder og indholdet af fiber i foderstoffer. Listen skal suppleres, så snart disse metoder er blevet vedtaget. |
| --- | --- |

(3)

Visse ernæringsformål kan på nuværende tidspunkt ikke medtages på listen over anvendelsesområder på grund af manglende fællesskabsanalysemetoder til kontrol med energiindholdet i hobbydyrfoder og indholdet af fiber i foderstoffer. Listen skal suppleres, så snart disse metoder er blevet vedtaget.

| (4) | Listen kan ændres på baggrund af udviklingen i den videnskabelige og tekniske viden. |
| --- | --- |

(4)

Listen kan ændres på baggrund af udviklingen i den videnskabelige og tekniske viden.

| (5) | Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed. |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed.

| (6) | Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag II, del B, angivne frister for gennemførelse af direktiverne i national ret — |
| --- | --- |

(6)

Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag II, del B, angivne frister for gennemførelse af direktiverne i national ret —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Medlemsstaterne skal kræve, at foder med særlige ernæringsformål i den i direktiv 93/74/EØF anførte betydning kun må bringes i handelen, hvis anvendelsesformålene er anført i del B i bilag I til nærværende direktiv, og foderet opfylder betingelserne i denne del af bilag I.

Endvidere drager medlemsstaterne omsorg for, at bestemmelserne i »Almindelige bestemmelser« i del A i bilag I overholdes.

Artikel 2

Direktiv 94/39/EF, som ændret ved de direktiver, der er nævnt i bilag II, del A, ophæves, uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag II, del B, angivne frister for gennemførelse af direktiverne i national ret.

Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til nærværende direktiv og læses efter sammenligningstabellen i bilag III.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft den 31. juli 2008.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. marts 2008.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 237 af 22.9.1993, s. 23. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 207 af 10.8.1994, s. 20. Senest ændret ved direktiv 2008/4/EF (EUT L 6 af 10.1.2008, s. 4).

2

(3)  Jf. bilag II, del A.

3

---

BILAG I

DEL A

Almindelige bestemmelser

| 1. | Hvis der er anført mere end én gruppe ernæringsegenskaber i del B, kolonne 2, angivet ved »og/eller«, for samme ernæringsformål, kan fabrikanten vælge at anvende den ene eller den anden gruppe væsentlige ernæringsegenskaber eller begge grupper for at opfylde det særlige ernæringsformål, der er angivet i kolonne 1. For hver valgmulighed er de dertil svarende mærkningsoplysninger fastsat overfor i kolonne 4. |
| --- | --- |

1.

Hvis der er anført mere end én gruppe ernæringsegenskaber i del B, kolonne 2, angivet ved »og/eller«, for samme ernæringsformål, kan fabrikanten vælge at anvende den ene eller den anden gruppe væsentlige ernæringsegenskaber eller begge grupper for at opfylde det særlige ernæringsformål, der er angivet i kolonne 1. For hver valgmulighed er de dertil svarende mærkningsoplysninger fastsat overfor i kolonne 4.

| 2. | Hvis en gruppe tilsætningsstoffer er angivet i del B, kolonne 2 eller kolonne 4, skal de anvendte tilsætningsstoffer være godkendt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 (1) og være i overensstemmelse med de angivne væsentlige ernæringsegenskaber. |
| --- | --- |

2.

Hvis en gruppe tilsætningsstoffer er angivet i del B, kolonne 2 eller kolonne 4, skal de anvendte tilsætningsstoffer være godkendt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 (1) og være i overensstemmelse med de angivne væsentlige ernæringsegenskaber.

| 3. | Hvis oprindelsen (oprindelserne) til ingredienserne eller de analytiske bestanddele skal angives i del B, kolonne 4, skal fabrikanten give præcise oplysninger (f.eks. ingrediensens (ingrediensernes) specifikke navn(e), dyreart eller dyredel), der gør det muligt at vurdere, om ovennævnte ingredienser og bestanddele er i overensstemmelse med de tilsvarende væsentlige ernæringsegenskaber. |
| --- | --- |

3.

Hvis oprindelsen (oprindelserne) til ingredienserne eller de analytiske bestanddele skal angives i del B, kolonne 4, skal fabrikanten give præcise oplysninger (f.eks. ingrediensens (ingrediensernes) specifikke navn(e), dyreart eller dyredel), der gør det muligt at vurdere, om ovennævnte ingredienser og bestanddele er i overensstemmelse med de tilsvarende væsentlige ernæringsegenskaber.

| 4. | Hvis der kræves angivelse af et stof, der også er godkendt som tilsætningsstof, i del B, kolonne 4, og angivelsen er efterfulgt af ordene »i alt«, skal indholdet angives med henvisning til henholdsvis den naturligt forekommende mængde, hvis der ikke er tale om tilsætning, eller ved afvigelse fra Rådets direktiv 70/524/EØF (2), den samlede mængde af det naturligt forekommende stof og den mængde, der er tilsat som tilsætningsstof. |
| --- | --- |

4.

Hvis der kræves angivelse af et stof, der også er godkendt som tilsætningsstof, i del B, kolonne 4, og angivelsen er efterfulgt af ordene »i alt«, skal indholdet angives med henvisning til henholdsvis den naturligt forekommende mængde, hvis der ikke er tale om tilsætning, eller ved afvigelse fra Rådets direktiv 70/524/EØF (2), den samlede mængde af det naturligt forekommende stof og den mængde, der er tilsat som tilsætningsstof.

| 5. | De i del B, kolonne 4, krævede angivelser med tilføjelsen »hvis tilsat« er obligatoriske, hvis ingrediensen eller tilsætningsstoffet er blevet tilsat, eller indholdet deraf er blevet forøget, for at foderet specifikt kan opfylde det særlige ernæringsformål. |
| --- | --- |

5.

De i del B, kolonne 4, krævede angivelser med tilføjelsen »hvis tilsat« er obligatoriske, hvis ingrediensen eller tilsætningsstoffet er blevet tilsat, eller indholdet deraf er blevet forøget, for at foderet specifikt kan opfylde det særlige ernæringsformål.

| 6. | Angivelserne i del B, kolonne 4, vedrørende analytiske bestanddele og tilsætningsstoffer skal være kvantitative. |
| --- | --- |

6.

Angivelserne i del B, kolonne 4, vedrørende analytiske bestanddele og tilsætningsstoffer skal være kvantitative.

| 7. | Den anbefalede brugsperiode, der er anført i del B, kolonne 5, er det interval, inden for hvilket ernæringsformålet normalt skulle være opfyldt. Fabrikanterne kan anføre mere præcise brugsperioder inden for de fastsatte grænser. |
| --- | --- |

7.

Den anbefalede brugsperiode, der er anført i del B, kolonne 5, er det interval, inden for hvilket ernæringsformålet normalt skulle være opfyldt. Fabrikanterne kan anføre mere præcise brugsperioder inden for de fastsatte grænser.

| 8. | Hvis det er hensigten, at et foderstof skal opfylde mere end ét særligt ernæringsformål, skal det være i overensstemmelse med de tilsvarende angivelser i del B. |
| --- | --- |

8.

Hvis det er hensigten, at et foderstof skal opfylde mere end ét særligt ernæringsformål, skal det være i overensstemmelse med de tilsvarende angivelser i del B.

| 9. | Ved tilskudsfoder med særlige ernæringsformål skal der gives retningslinjer for sammensætningen af den daglige ration i brugsanvisningen på etiketten. |
| --- | --- |

9.

Ved tilskudsfoder med særlige ernæringsformål skal der gives retningslinjer for sammensætningen af den daglige ration i brugsanvisningen på etiketten.

DEL B

Liste over anvendelsesområder

| Særligt ernæringsformål | Væsentlige ernæringsegenskaber | Dyreart eller -kategori | Mærkningsoplysninger | Anbefalet brugsperiode | Andre bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |
| Støtte af nyrefunktionen ved kronisk nyreinsufficiens (3) | Lavt fosforindhold og begrænset indhold af protein, der skal være af høj kvalitet | Hunde og katte | — | Proteinkilde(r) |

Særligt ernæringsformål

Væsentlige ernæringsegenskaber

Dyreart eller -kategori

Mærkningsoplysninger

Anbefalet brugsperiode

Andre bestemmelser

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

Støtte af nyrefunktionen ved kronisk nyreinsufficiens (3)

Lavt fosforindhold og begrænset indhold af protein, der skal være af høj kvalitet

Hunde og katte

—

Proteinkilde(r)

| — | Calcium |
| --- | --- |

—

Calcium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Kalium |
| --- | --- |

—

Kalium

| — | Natrium |
| --- | --- |

—

Natrium

| — | Indhold af essentielle fedtsyrer (hvis tilsat) |
| --- | --- |

—

Indhold af essentielle fedtsyrer (hvis tilsat)

Indledningsvis i indtil 6 måneder (4)

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Det anbefales at tale med dyrlægen inden brug eller inden forlængelse af brugsperioden.«

I brugsanvisningen anføres:

»Dyret bør til enhver tid have adgang til drikkevand.«

Opløsning af struvitsten (5)

5

| — | Urinforsurende egenskaber, lavt magnesiumindhold og begrænset indhold af protein, der skal være af høj kvalitet |
| --- | --- |

—

Urinforsurende egenskaber, lavt magnesiumindhold og begrænset indhold af protein, der skal være af høj kvalitet

Hunde

| — | Proteinkilde(r) |
| --- | --- |

—

Proteinkilde(r)

| — | Calcium |
| --- | --- |

—

Calcium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Natrium |
| --- | --- |

—

Natrium

| — | Magnesium |
| --- | --- |

—

Magnesium

| — | Kalium |
| --- | --- |

—

Kalium

| — | Klorider |
| --- | --- |

—

Klorider

| — | Svovl |
| --- | --- |

—

Svovl

| — | Urinforsurende stoffer |
| --- | --- |

—

Urinforsurende stoffer

5 til 12 uger

I brugsanvisningen anføres:

»Dyret bør til enhver tid have adgang til drikkevand.«

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Det anbefales at indhente en udtalelse fra en dyrlæge inden brug.«

| — | Urinforsurende egenskaber og lavt magnesiumindhold |
| --- | --- |

—

Urinforsurende egenskaber og lavt magnesiumindhold

Katte

| — | Calcium |
| --- | --- |

—

Calcium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Natrium |
| --- | --- |

—

Natrium

| — | Magnesium |
| --- | --- |

—

Magnesium

| — | Kalium |
| --- | --- |

—

Kalium

| — | Klorider |
| --- | --- |

—

Klorider

| — | Svovl |
| --- | --- |

—

Svovl

| — | Taurin i alt |
| --- | --- |

—

Taurin i alt

| — | Urinforsurende stoffer |
| --- | --- |

—

Urinforsurende stoffer

Mindskelse af risikoen for ny struvitstendannelse (5)

5

Urinforsurende egenskaber og moderat magnesiumindhold

Hunde og katte

| — | Calcium |
| --- | --- |

—

Calcium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Natrium |
| --- | --- |

—

Natrium

| — | Magnesium |
| --- | --- |

—

Magnesium

| — | Kalium |
| --- | --- |

—

Kalium

| — | Klorider |
| --- | --- |

—

Klorider

| — | Svovl |
| --- | --- |

—

Svovl

| — | Urinforsurende stoffer |
| --- | --- |

—

Urinforsurende stoffer

I indtil 6 måneder

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Det anbefales at indhente en udtalelse fra en dyrlæge inden brug.«

Mindskelse af ureatstendannelse

Lavt purinindhold, lavt indhold af protein, der skal være af høj kvalitet

Hunde og katte

Proteinkilde(r)

I indtil 6 måneder, men livslang brug ved irreversibel forstyrrelse af urinsyrestofskiftet

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Det anbefales at indhente en udtalelse fra en dyrlæge inden brug.«

Mindskelse af oxalatstendannelse

Lavt calciumindhold, lavt indhold af vitamin D og stoffer, der gør urinen alkalisk

Hunde og katte

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Calcium |
| --- | --- |

—

Calcium

| — | Natrium |
| --- | --- |

—

Natrium

| — | Magnesium |
| --- | --- |

—

Magnesium

| — | Kalium |
| --- | --- |

—

Kalium

| — | Klorid |
| --- | --- |

—

Klorid

| — | Svovl |
| --- | --- |

—

Svovl

| — | Vitamin D i alt |
| --- | --- |

—

Vitamin D i alt

| — | Hydroxyprolin |
| --- | --- |

—

Hydroxyprolin

| — | Stoffer, der gør urinen alkalisk |
| --- | --- |

—

Stoffer, der gør urinen alkalisk

I indtil 6 måneder

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres

»Det anbefales at indhente en udtalelse fra en dyrlæge inden brug.«

Mindskelse af cystinstendannelse

Lavt proteinindhold, moderat indhold af svovlholdige aminosyrer og stoffer, der gør urinen alkalisk

Hunde og katte

| — | Svovlholdige aminosyrer i alt |
| --- | --- |

—

Svovlholdige aminosyrer i alt

| — | Natrium |
| --- | --- |

—

Natrium

| — | Kalium |
| --- | --- |

—

Kalium

| — | Klorider |
| --- | --- |

—

Klorider

| — | Svovl |
| --- | --- |

—

Svovl

| — | Stoffer, der gør urinen alkalisk |
| --- | --- |

—

Stoffer, der gør urinen alkalisk

Indledningsvis i indtil 1 år

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Det anbefales at indhente en udtalelse fra en dyrlæge inden brug eller inden forlængelse af brugsperioden.«

Mindskelse af intolerancer over for ingredienser og næringsstoffer (6)

6

| — | Udvalgte proteinkilde(r) |
| --- | --- |

—

Udvalgte proteinkilde(r)

Hunde og katte

| — | Proteinkilde(r) |
| --- | --- |

—

Proteinkilde(r)

| — | Indhold af essentielle fedtsyrer (hvis tilsat) |
| --- | --- |

—

Indhold af essentielle fedtsyrer (hvis tilsat)

3 til 8 uger. Hvis tegn på intolerance forsvinder, kan dette foder anvendes uden tidsbegrænsning

og/eller

| — | Udvalgte kulhydratkilde(r) |
| --- | --- |

—

Udvalgte kulhydratkilde(r)

| — | Kulhydrat-kilde(r) |
| --- | --- |

—

Kulhydrat-kilde(r)

| — | Indhold af essentielle fedtsyrer (hvis tilsat) |
| --- | --- |

—

Indhold af essentielle fedtsyrer (hvis tilsat)

Mindskelse af akutte absorptionsforstyrrelser i tarmsystemet

Højt indhold af elektrolytter og letfordøjelige ingredienser

Hunde og katte

| — | Letfordøjelige ingredienser, herunder deres eventuelle behandling |
| --- | --- |

—

Letfordøjelige ingredienser, herunder deres eventuelle behandling

| — | Natrium |
| --- | --- |

—

Natrium

| — | Kalium |
| --- | --- |

—

Kalium

| — | Kilder til slimstof (hvis tilsat) |
| --- | --- |

—

Kilder til slimstof (hvis tilsat)

1 til 2 uger

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

| — | »I perioder med akut diarré; og under efterfølgende rekonvalescens.« |
| --- | --- |

—

»I perioder med akut diarré; og under efterfølgende rekonvalescens.«

| — | »Det anbefales at indhente en udtalelse fra en dyrlæge inden brug.« |
| --- | --- |

—

»Det anbefales at indhente en udtalelse fra en dyrlæge inden brug.«

Afhjælpning af dårlig fordøjelse (7)

7

Letfordøjelige ingredienser og lavt fedtindhold

Hunde og katte

Letfordøjelige ingredienser, herunder deres eventuelle behandling

3 til 12 uger, men livslang brug ved kronisk pankreatisk insufficiens

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Det anbefales at indhente en udtalelse fra en dyrlæge inden brug.«

Støtte af hjertefunktionen ved kronisk hjerteinsufficiens

Lavt natriumindhold og forhøjet K/Na-forhold

Hunde og katte

| — | Natrium |
| --- | --- |

—

Natrium

| — | Kalium |
| --- | --- |

—

Kalium

| — | Magnesium |
| --- | --- |

—

Magnesium

Indledningsvis i indtil 6 måneder

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Det anbefales at indhente en udtalelse fra en dyrlæge inden brug eller inden forlængelse af brugsperioden.«

Regulering af glucosetildelingen (Diabetes mellitus)

Lavt indhold af kulhydrater, der hurtigt omdannes til glucose

Hunde og katte

| — | Kulhydrat-kilde(r) |
| --- | --- |

—

Kulhydrat-kilde(r)

| — | Eventuel behandling af kulhydrate(r |
| --- | --- |

—

Eventuel behandling af kulhydrate(r

| — | Stivelse |
| --- | --- |

—

Stivelse

| — | Sukker i alt |
| --- | --- |

—

Sukker i alt

| — | Fructose (hvis tilsat) |
| --- | --- |

—

Fructose (hvis tilsat)

| — | Indhold af essentielle fedtsyrer (hvis tilsat) |
| --- | --- |

—

Indhold af essentielle fedtsyrer (hvis tilsat)

| — | Kilde(r) til fedtsyrer med kort og middellang kulstofkæde (hvis tilsat) |
| --- | --- |

—

Kilde(r) til fedtsyrer med kort og middellang kulstofkæde (hvis tilsat)

Indledningsvis i indtil 6 måneder

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Det anbefales at indhente en udtalelse fra en dyrlæge inden brug eller inden forlængelse af brugsperioden.«

Støtte af leverfunktionen ved kronisk leverinsufficiens

| — | Protein af høj kvalitet, moderat proteinindhold, højt indhold af essentielle fedtsyrer og højt indhold af letfordøjelige kulhydrater |
| --- | --- |

—

Protein af høj kvalitet, moderat proteinindhold, højt indhold af essentielle fedtsyrer og højt indhold af letfordøjelige kulhydrater

Hunde

| — | Proteinkilde(r) |
| --- | --- |

—

Proteinkilde(r)

| — | Indhold af essentielle fedtsyrer |
| --- | --- |

—

Indhold af essentielle fedtsyrer

| — | Letfordøjelige kulhydrater, herunder behandling |
| --- | --- |

—

Letfordøjelige kulhydrater, herunder behandling

| — | Natrium |
| --- | --- |

—

Natrium

| — | Kobber i alt |
| --- | --- |

—

Kobber i alt

Indledningsvis i indtil 6 måneder

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Det anbefales at indhente en udtalelse fra en dyrlæge inden brug eller inden forlængelse af brugsperioden.«

I brugsanvisningen anføres:

»Dyret bør til enhver tid have adgang til drikkevand.«

| — | Protein af høj kvalitet, moderat proteinindhold og højt indhold af essentielle fedtsyrer |
| --- | --- |

—

Protein af høj kvalitet, moderat proteinindhold og højt indhold af essentielle fedtsyrer

Katte

| — | Proteinkilde(r) |
| --- | --- |

—

Proteinkilde(r)

| — | Indhold af essentielle fedtsyrer |
| --- | --- |

—

Indhold af essentielle fedtsyrer

| — | Natrium |
| --- | --- |

—

Natrium

| — | Kobber i alt |
| --- | --- |

—

Kobber i alt

Indledningsvis i indtil 6 måneder

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Det anbefales at indhente en udtalelse fra en dyrlæge inden brug eller inden forlængelse af brugsperioden.«

I brugsanvisningen anføres:

»Dyret bør til enhver tid have adgang til drikkevand.«

Regulering af lipidmetabolismen i tilfælde af hyperlipidæmi

Lavt fedtindhold og højt indhold af essentielle fedtsyrer

Hunde og katte

| — | Indhold af essentielle fedtsyrer |
| --- | --- |

—

Indhold af essentielle fedtsyrer

| — | Indhold af n-3-fedtsyrer (hvis tilsat) |
| --- | --- |

—

Indhold af n-3-fedtsyrer (hvis tilsat)

Indledningsvis i indtil 2 måneder

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Det anbefales at indhente en udtalelse fra en dyrlæge inden brug eller inden forlængelse af brugsperioden.«

Mindskelse af kobberophobning i leveren

Lavt kobberindhold

Hunde

Kobber i alt

Indledningsvis i indtil 6 måneder

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Det anbefales at indhente en udtalelse fra en dyrlæge inden brug eller inden forlængelse af brugsperioden.«

Mindskelse af overvægt

Lavt energiindhold

Hunde og katte

Energiindhold

Indtil den ønskede kropsvægt er nået

I brugsanvisningen anføres anbefalet daglig mængde.

Rekonvalescens (8)

8

Højt energiindhold, høj koncentration af væsentlige næringsmidler og letfordøjelige ingredienser

Hunde og katte

| — | Letfordøjelige ingredienser |
| --- | --- |

—

Letfordøjelige ingredienser

| — | Energiindhold |
| --- | --- |

—

Energiindhold

| — | Indhold af n-3- og n-6 fedtsyrer (hvis tilsat) |
| --- | --- |

—

Indhold af n-3- og n-6 fedtsyrer (hvis tilsat)

Indtil dyret er kommet sig helt

Når foderet er specielt beregnet til at blive givet via sonde eller slange, anføres følgende på emballagen, beholderen eller etiketten:

»Indgives under dyrlægetilsyn.«

Støtte af hudfunktionen ved dermatosis og hårtab

Højt indhold af essentielle fedtsyrer

Hunde og katte

Indhold af essentielle fedtsyrer

I indtil 2 måneder

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Det anbefales at indhente en udtalelse fra en dyrlæge inden brug.«

Mindskelse af risikoen for mælkefeber

| — | Lavt calciumindhold |
| --- | --- |

—

Lavt calciumindhold

Malkekøer

| — | Calcium |
| --- | --- |

—

Calcium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Magnesium |
| --- | --- |

—

Magnesium

1 til 4 uger inden kælvning

I brugsanvisningen anføres:

»Ophør med indgivelse efter kælvning«

og/eller

| — | Lavt kation/anionforhold |
| --- | --- |

—

Lavt kation/anionforhold

| — | Calcium |
| --- | --- |

—

Calcium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Natrium |
| --- | --- |

—

Natrium

| — | Kalium |
| --- | --- |

—

Kalium

| — | Klorider |
| --- | --- |

—

Klorider

| — | Svovl |
| --- | --- |

—

Svovl

1 til 4 uger inden kælvning

I brugsanvisningen anføres:

»Ophør med indgivelse efter kælvning«

eller

| — | Højt indhold af zeolit (natriumaluminiumsilikat, syntetisk) |
| --- | --- |

—

Højt indhold af zeolit (natriumaluminiumsilikat, syntetisk)

Indhold af natriumaluminiumsilikat, syntetisk

I 2 uger inden kælvning

I brugsanvisningen anføres:

| — | »Det sikres via begrænsning af fodermængden, at et dagligt indtag på 500 g natriumaluminiumsilikat pr. dyr ikke overskrides.« |
| --- | --- |

—

»Det sikres via begrænsning af fodermængden, at et dagligt indtag på 500 g natriumaluminiumsilikat pr. dyr ikke overskrides.«

| — | »Ophør med indgivelse efter kælvning« |
| --- | --- |

—

»Ophør med indgivelse efter kælvning«

eller

| — | Højt indhold af calcium i form af lettilgængelige calciumsalte |
| --- | --- |

—

Højt indhold af calcium i form af lettilgængelige calciumsalte

Samlet calciumindhold samt kilder og respektive mængder calcium herfra

Indgives fra de første kælvningstegn til to dage efter kælvning

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

| — | Brugsanvisning, dvs. angivelse af antal indgivelser og tidspunkt herfor før og efter kælvning. |
| --- | --- |

—

Brugsanvisning, dvs. angivelse af antal indgivelser og tidspunkt herfor før og efter kælvning.

| — | Teksten »Det anbefales at konsultere en ernæringsekspert inden brug« |
| --- | --- |

—

Teksten »Det anbefales at konsultere en ernæringsekspert inden brug«

Mindskelse af risikoen for ketosis (9)
   (10)

9

10

Ingredienser, der tilfører energi i form af glykogen

Malkekøer og moderfår

| — | Ingredienser, der tilfører energi i form af glykogen |
| --- | --- |

—

Ingredienser, der tilfører energi i form af glykogen

| — | Propan-1,2-diol (hvis tilsat som glucose-forstadie) |
| --- | --- |

—

Propan-1,2-diol (hvis tilsat som glucose-forstadie)

| — | Glycerol (hvis tilsat som glucoseforstadie) |
| --- | --- |

—

Glycerol (hvis tilsat som glucoseforstadie)

3 til 6 uger efter kælvning (11)

11

De sidste 6 uger før og de første 3 uger efter læmning (12)

12

Mindskelse af risikoen for tetani (hypomagnesæmi)

Højt magnesiumindhold, let tilgængelige kulhydrater, moderat proteinindhold og lavt kaliumindhold

Drøvtyggere

| — | Stivelse |
| --- | --- |

—

Stivelse

| — | Sukker i alt |
| --- | --- |

—

Sukker i alt

| — | Magnesium |
| --- | --- |

—

Magnesium

| — | Natrium |
| --- | --- |

—

Natrium

| — | Kalium |
| --- | --- |

—

Kalium

3 til 10 uger i perioder, hvor græsset vokser hurtigt

Brugsanvisningen skal indeholde oplysninger om sammensætningen af den daglige ration, hvad angår tilførsel af fibre og let tilgængelige energikilder.

Når det gælder foder til får, anføres på emballagen, beholderen eller etiketten:

»Anvendes navnlig til lakterende dyr.«

Mindskelse af risikoen for acidose

Lavt indhold af let (fordøjelige) forgærbare kulhydrater og høj bufferkapacitet

Drøvtyggere

| — | Stivelse |
| --- | --- |

—

Stivelse

| — | Sukker i alt |
| --- | --- |

—

Sukker i alt

I indtil 2 måneder (13)

13

Brugsanvisningen skal indeholde oplysninger om sammensætningen af den daglige ration, hvad angår tilførsel af fibre og meget let forgærbar kulhydratkilder.

Når det gælder foder til malkekøer, anføres på emballagen, beholderen eller etiketten:

»Især til højtydende køer.«

Når det gælder foder til fedekvæg anføres på emballagen, beholderen eller etiketten:

»Især til intensivt fodret ....« (14)

Stabilisering af væske- og elektrolytbalancen

Overvejende elektrolytter og let optagelige kulhydrater

Kalve

Smågrise

Lam

Kid

Føl

| — | Kulhydrat-kilde(r) |
| --- | --- |

—

Kulhydrat-kilde(r)

| — | Natrium |
| --- | --- |

—

Natrium

| — | Kalium |
| --- | --- |

—

Kalium

| — | Klorider |
| --- | --- |

—

Klorider

1 til 7 dage (1 til 3 dage, hvis der ikke gives andet foder)

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

| — | »Hvis der foreligger risiko for fordøjelsesforstyrrelser og i perioder med fordøjelighedsforstyrrelser (diarré).« |
| --- | --- |

—

»Hvis der foreligger risiko for fordøjelsesforstyrrelser og i perioder med fordøjelighedsforstyrrelser (diarré).«

| — | »Det anbefales at indhente en udtalelse fra en dyrlæge inden brug.« |
| --- | --- |

—

»Det anbefales at indhente en udtalelse fra en dyrlæge inden brug.«

Mindskelse af risikoen for urinvejssten

Lavt indhold af fosfor, magnesium og urinforsurende stoffer

Drøvtyggere

| — | Calcium |
| --- | --- |

—

Calcium

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Natrium |
| --- | --- |

—

Natrium

| — | Magnesium |
| --- | --- |

—

Magnesium

| — | Kalium |
| --- | --- |

—

Kalium

| — | Klorider |
| --- | --- |

—

Klorider

| — | Svovl |
| --- | --- |

—

Svovl

| — | Urinforsurende stoffer |
| --- | --- |

—

Urinforsurende stoffer

I indtil 6 uger

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Især til intensivt fodrede ungdyr.«

I brugsanvisningen anføres:

»Dyret bør til enhver tid have adgang til drikkevand.«

Mindskelse af stressreaktioner

| — | Højt magnesiumindhold |
| --- | --- |

—

Højt magnesiumindhold

Svin

| — | Magnesium |
| --- | --- |

—

Magnesium

1 til 7 dage

Det bør oplyses, i hvilke situationer brugen af dette foder er beregnet på.

og/eller

| — | Letfordøjelige ingredienser |
| --- | --- |

—

Letfordøjelige ingredienser

| — | Letfordøjelige ingredienser, herunder deres eventuelle behandling |
| --- | --- |

—

Letfordøjelige ingredienser, herunder deres eventuelle behandling

| — | Indhold af n-3-fedtsyrer (hvis tilsat) |
| --- | --- |

—

Indhold af n-3-fedtsyrer (hvis tilsat)

Stabilisering af den fysiologiske fordøjels

| — | Lav bufferkapacitet og letfordøjelige ingredienser |
| --- | --- |

—

Lav bufferkapacitet og letfordøjelige ingredienser

Smågrise

| — | Letfordøjelige ingredienser herunder deres eventuelle behandling |
| --- | --- |

—

Letfordøjelige ingredienser herunder deres eventuelle behandling

| — | Bufferkapacitet |
| --- | --- |

—

Bufferkapacitet

| — | Kilde(r) til adstringerende stoffer (hvis tilsat) |
| --- | --- |

—

Kilde(r) til adstringerende stoffer (hvis tilsat)

| — | Kilde(r) til slimstof (hvis tilsat) |
| --- | --- |

—

Kilde(r) til slimstof (hvis tilsat)

2 til 4 uger

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Hvis der i perioder foreligger risiko for fordøjelighedsforstyrrelser eller reconvalecens fra fordøjelighedsforstyrrelser.«

| — | Letfordøjelige ingredienser |
| --- | --- |

—

Letfordøjelige ingredienser

Svin

| — | Letfordøjelige ingredienser, herunder deres eventuelle behandling |
| --- | --- |

—

Letfordøjelige ingredienser, herunder deres eventuelle behandling

| — | Kilde(r) til adstringerende stoffer (hvis tilsat) |
| --- | --- |

—

Kilde(r) til adstringerende stoffer (hvis tilsat)

| — | Kilde(r) til slimstof (hvis tilsat) |
| --- | --- |

—

Kilde(r) til slimstof (hvis tilsat)

Mindskelse af risikoen for forstoppelse

Ingredienser, der stimulerer passagen gennem tarmene

Søer

Ingredienser, der stimulerer passagen gennem tarmene

10 til 14 dage før og 10 til 14 dage efter faring

Mindskelse af risikoen for fedtleversyndrom

Lavt energiindhold og høj procentdel af omsættelig energi fra lipider med stort indhold af flerumættede fedtsyrer

Læggehøner

| — | Energiværdi (beregnet efter EF-metode) |
| --- | --- |

—

Energiværdi (beregnet efter EF-metode)

| — | Procentdel omsættelig energi fra lipider |
| --- | --- |

—

Procentdel omsættelig energi fra lipider

| — | Indhold af flerumættede fedtsyrer |
| --- | --- |

—

Indhold af flerumættede fedtsyrer

I indtil 12 uger

Kompensation for malabsorption

Lavt indhold af mættede fedtsyrer og stort indhold af fedtopløselige vitaminer

Fjerkræ, bortset fra gæs og duer

| — | Procentdel mættede fedtsyrer i forhold til indholdet af fedtsyrer i alt |
| --- | --- |

—

Procentdel mættede fedtsyrer i forhold til indholdet af fedtsyrer i alt

| — | Vitamin A i alt |
| --- | --- |

—

Vitamin A i alt

| — | Vitamin D i alt |
| --- | --- |

—

Vitamin D i alt

| — | Vitamin E i alt |
| --- | --- |

—

Vitamin E i alt

| — | Vitamin K i alt |
| --- | --- |

—

Vitamin K i alt

I de første 2 uger efter udklækning

Kompensation for kronisk insufficiens i tyndstarmsfunktionen

Kulhydrater, proteiner og fedtstoffer, der stort set fordøjes, før de når tyndtarmen

Hovdyr (Equines) (15)

15

| — | Letfordøjelige kulhydrat-, protein- og fedtstofkilder, herunder deres eventuelle behandling |
| --- | --- |

—

Letfordøjelige kulhydrat-, protein- og fedtstofkilder, herunder deres eventuelle behandling

Indledningsvis i indtil 6 måneder

Det bør oplyses, hvilke situationer brugen af foderet er beregnet på, og hvordan det bør indgives, herunder mange små rationer pr. dag.

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Det anbefales at indhente udtalelse fra en dyrlæge før brug eller før forlængelse af brugsperioden.«

Kompensation for kroniske fordøjelsesforstyrrelser i tyktarmen

Letfordøjelige fibre

Hovdyr (Equines)

| — | Fiberkilde(r) |
| --- | --- |

—

Fiberkilde(r)

| — | Indhold af n-3-fedtsyrer (hvis tilsat) |
| --- | --- |

—

Indhold af n-3-fedtsyrer (hvis tilsat)

Indledningsvis i indtil 6 måneder

Det bør oplyses, hvilke situationer brugen af foderet er beregnet på, og hvordan det bør indgives.

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Det anbefales at indhente udtalelse fra en dyrlæge før brug eller før forlængelse af brugsperioden.«

Mindskelse af stressreaktioner

Letfordøjelige ingredienser

Hovdyr (Equines)

| — | Magnesium |
| --- | --- |

—

Magnesium

| — | Letfordøjelige ingredienser, herunder deres eventuelle behandling |
| --- | --- |

—

Letfordøjelige ingredienser, herunder deres eventuelle behandling

| — | Indhold af n-3-fedtsyrer (hvis tilsat) |
| --- | --- |

—

Indhold af n-3-fedtsyrer (hvis tilsat)

To til fire uger

Det bør oplyses, præcist hvilke situationer brugen af foderet er beregnet på.

Kompensation for elektrolyttab ved kraftig svedafsondring

Overvejende elektrolytter og letoptagelige kulhydrater

Hovdyr (Equines)

| — | Calcium |
| --- | --- |

—

Calcium

| — | Natrium |
| --- | --- |

—

Natrium

| — | Magnesium |
| --- | --- |

—

Magnesium

| — | Kalium |
| --- | --- |

—

Kalium

| — | Chlorider |
| --- | --- |

—

Chlorider

| — | Glucose |
| --- | --- |

—

Glucose

1 til 3 dage

Det bør oplyses, hvilke situationer brugen af foderet er beregnet på.

Hvis foderet svarer til en stor del af dagsrationen, bør det oplyses, at det er risikabelt at foretage bratte ændringer i fodersammensætningen.

I brugsanvisningen anføres:

»Dyret bør til enhver tid have adgang til drikkevand.«

Rekonvalescens

Høj koncentration af væsentlige næringsstoffer og letfordøjelige ingredienser

Hovdyr (Equines)

| — | Letfordøjelige ingredienser, herunder deres eventuelle behandling |
| --- | --- |

—

Letfordøjelige ingredienser, herunder deres eventuelle behandling

| — | Indhold af n-3-fedtsyrer og n-6-fedtsyrer (hvis tilsat) |
| --- | --- |

—

Indhold af n-3-fedtsyrer og n-6-fedtsyrer (hvis tilsat)

Indtil dyret er kommet sig helt

Det bør oplyses, hvilke situationer brugen af foderet er beregnet på.

Når foderet er specielt beregnet til at blive givet via sonde eller slange, anføres følgende på emballagen, beholderen eller etiketten:

»Indgives under dyrlægetilsyn.«

Støtte af leverfunktionen ved kronisk leverinsufficiens

Lavt indhold af protein, som er af høj kvalitet, og letfordøjelige kulhydrater

Hovdyr (Equines)

| — | Protein- og fiberkilder |
| --- | --- |

—

Protein- og fiberkilder

| — | Letfordøjelige kulhydrater, herunder deres eventuelle behandling |
| --- | --- |

—

Letfordøjelige kulhydrater, herunder deres eventuelle behandling

| — | Methionin |
| --- | --- |

—

Methionin

| — | Cholin |
| --- | --- |

—

Cholin

| — | Indhold af n-3-fedtsyrer (hvis tilsat) |
| --- | --- |

—

Indhold af n-3-fedtsyrer (hvis tilsat)

Indledningsvis i indtil 6 måneder

Det bør oplyses, hvordan foderet bør indgives, herunder mange små portioner pr. dag.

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Det anbefales at indhente udtalelse fra en dyrlæge før brug eller før forlængelse af brugsperioden.«

Støtte af nyrefunktionen ved kronisk nyreinsufficiens

Lavt indhold af protein, som er af høj kvalitet, og lavt phosphorindhold

Hovdyr (Equines)

| — | Proteinkilder |
| --- | --- |

—

Proteinkilder

| — | Calcium |
| --- | --- |

—

Calcium

| — | Phosphor |
| --- | --- |

—

Phosphor

| — | Kalium |
| --- | --- |

—

Kalium

| — | Magnesium |
| --- | --- |

—

Magnesium

| — | Natrium |
| --- | --- |

—

Natrium

Indledningsvis indtil 6 måneder

På emballagen, beholderen eller etiketten anføres:

»Det anbefales at indhente udtalelse fra en dyrlæge før brug eller før forlængelse af brugsperioden.«

I brugsanvisningen anføres:

»Dyret bør til enhver tid have adgang til drikkevand.«

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFT L 270 af 14.12.1970, s. 1.

2

(3)  Fabrikanten kan eventuelt også anbefale anvendelse heraf i tilfælde af midlertidig nyreinsufficiens.

3

(4)  Hvis foderet anbefales ved midlertidig nyreinsufficiens, er den anbefalede brugsperiode 2 til 4 uger.

4

(5)  Når det gælder foder til katte, kan »Feline lower urinary tract disease« eller »Acute Feline Urological Syndrome — F.U.S.« føjes til under særligt ernæringsformål.

5

(6)  Når det gælder foder til mindskelse af en bestemt intolerance, kan en henvisning til den specifikke intolerance erstatte »Ingredienser og næringsstoffer«.

6

(7)  Fabrikanten kan tilføje under særligt ernæringsformål: »Exokrin pankreatisk insufficiens«.

7

(8)  For kattefoder kan fabrikanten under mærkningsoplysningerne supplere det særlige ernæringsformål med angivelsen »leverlipidose hos kat«

8

(9)  I stedet for »ketosis« kan der anføres »acetonæmia«.

9

(10)  Fabrikanterne kan også anbefale anvendelse ved rekonvalescens efter ketosis.

10

(11)  Når det gælder foder til malkekøer.

11

(12)  Når det gælder foder til moderfår.

12

(13)  Når det gælder foder til malkekøer: »Højst 2 måneder fra begyndelsen af laktionen.«

13

(14)  Anfør kategorien af drøvtyggere.

14

(15)  Når det drejer sig om foder, der er specielt beregnet til meget gamle dyrs særlige behov (let fortærbare ingredienser), tilføjes der »gamle dyr« i forbindelse med dyrearten eller -kategorien.

15

---

BILAG II

DEL A

Ophævet direktiv med oversigt over ændringer

(jf. artikel 2)

| Kommissionens direktiv 94/39/EF | (EFT L 207 af 10.8.1994, s. 20) |
| --- | --- |
| Kommissionens direktiv 95/9/EF | (EFT L 91 af 22.4.1995, s. 35) |
| Kommissionens direktiv 2002/1/EF | (EFT L 5 af 9.1.2002, s. 8) |
| Kommissionens direktiv 2008/4/EF | (EUT L 6 af 10.1.2008. s. 4) |

Kommissionens direktiv 94/39/EF

(EFT L 207 af 10.8.1994, s. 20)

Kommissionens direktiv 95/9/EF

(EFT L 91 af 22.4.1995, s. 35)

Kommissionens direktiv 2002/1/EF

(EFT L 5 af 9.1.2002, s. 8)

Kommissionens direktiv 2008/4/EF

(EUT L 6 af 10.1.2008. s. 4)

DEL B

Liste over frister for gennemførelse i national ret

(jf. artikel 2)

| Direktiv | Gennemførelsesfrist |
| --- | --- |
| 94/39/EF | 30. juni 1995 |
| 95/9/EF | 30. juni 1995 |
| 2002/1/EF | 20. november 2002 |
| 2008/4/EF | 30. juli 2008 |

Direktiv

Gennemførelsesfrist

94/39/EF

30. juni 1995

95/9/EF

30. juni 1995

2002/1/EF

20. november 2002

2008/4/EF

30. juli 2008

---

BILAG III

Sammenligningstabel

| Direktiv 94/39/EF | Nærværende direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 | — |
| — | Artikel 2 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| — | Artikel 4 |
| Bilag | Bilag I |
| — | Bilag II |
| — | Bilag III |

Direktiv 94/39/EF

Nærværende direktiv

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2

—

—

Artikel 2

Artikel 3

Artikel 3

—

Artikel 4

Bilag

Bilag I

—

Bilag II

—

Bilag III

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Rådet

| 6.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 62/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 62/23

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 28. januar 2008

om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Japans regering om samarbejde og gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål

(2008/202/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første punktum,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet bemyndigede den 5. april 1993 Kommissionen til på Det Europæiske Fællesskabs vegne at indlede forhandlinger om toldsamarbejdsaftaler med nogle af Fællesskabets vigtigste handelspartnere. |
| --- | --- |

(1)

Rådet bemyndigede den 5. april 1993 Kommissionen til på Det Europæiske Fællesskabs vegne at indlede forhandlinger om toldsamarbejdsaftaler med nogle af Fællesskabets vigtigste handelspartnere.

| (2) | Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Japans regering om samarbejde og gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål bør godkendes — |
| --- | --- |

(2)

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Japans regering om samarbejde og gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål bør godkendes —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Japans regering om samarbejde og gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål godkendes herved på Det Europæiske Fællesskabs vegne.

Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Kommissionen, der bistås af repræsentanter for medlemsstaterne, repræsenterer Fællesskabet i Det Blandede Toldsamarbejdsudvalg, der nedsættes i henhold til aftalens artikel 21.

Artikel 3

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen på Fællesskabets vegne.

Artikel 4

Formanden for Rådet foranstalter på Fællesskabets vegne den notifikation, der er omhandlet i aftalens artikel 22 (1).

Artikel 5

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. januar 2008.

På Rådets vegne

D. RUPEL

Formand

---

(1)  Datoen for aftalens ikrafttræden offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende på foranledning af Generalsekretariatet for Rådet.

1

Den Europæiske Unions Tidende

---

AFTALE

mellem Det Europæiske Fællesskab og Japans regering om samarbejde og gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB og JAPANS REGERING (i det følgende benævnt »de kontraherende parter«),

SOM ERKENDER betydningen af de handelsmæssige bånd mellem Japan og Det Europæiske Fællesskab (i det følgende benævnt »Fællesskabet«), og som ønsker at bidrage til en harmonisk udvikling af disse bånd til gavn for begge de kontraherende parter,

SOM ER AF DEN OPFATTELSE, at der med henblik på at nå dette mål bør træffes foranstaltninger, der tager sigte på at udvikle toldsamarbejdet,

SOM TAGER HENSYN TIL udviklingen af toldsamarbejdet mellem de kontraherende parter for så vidt angår toldprocedurer,

SOM ANSER transaktioner, der er i strid med toldlovgivningen, for at være til skade for begge kontraherende parters økonomiske, afgiftsmæssige og handelsmæssige interesser, og som erkender betydningen af at sikre en korrekt beregning af told og andre afgifter,

SOM ER OVERBEVIST OM, at der kan opnås en mere effektiv indsats over for sådanne transaktioner gennem samarbejde mellem parternes toldmyndigheder,

SOM ANERKENDER toldmyndighedernes væsentlige rolle og toldprocedurernes betydning i forbindelse med at fremme samhandelen,

SOM TAGER HENSYN TIL begge kontraherende parters stærke engagement over for toldforanstaltninger og toldsamarbejde i forbindelse med bekæmpelsen af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder,

SOM TAGER HENSYN TIL forpligtelser i henhold til internationale konventioner, som de kontraherende parter allerede har accepteret eller anvender, samt toldrelaterede aktiviteter, der varetages af Verdenshandelsorganisationen (i det følgende benævnt »WTO«),

SOM TAGER HENSYN TIL henstillingen fra Toldsamarbejdsrådet (i det følgende benævnt »CCC«) om gensidig administrativ bistand af 5. december 1953,

SOM HENVISER til den fælles erklæring fra 1991 om forbindelserne mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Japan, der fastsatte generelle retningslinjer for forholdet og proceduremæssige målsætninger for en videreudbygning af forbindelserne,

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

AFSNIT I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Definitioner

I denne aftale forstås ved:

| a) | »toldlovgivning«: enhver lov og retsforskrift udstedt af Japan eller Fællesskabet vedrørende import, eksport og transit af varer og henførsel af varer under enhver anden toldprocedure, herunder forbud, restriktioner og kontrol, der henhører under toldmyndighedernes kompetence |
| --- | --- |

a)

»toldlovgivning«: enhver lov og retsforskrift udstedt af Japan eller Fællesskabet vedrørende import, eksport og transit af varer og henførsel af varer under enhver anden toldprocedure, herunder forbud, restriktioner og kontrol, der henhører under toldmyndighedernes kompetence

| b) | »den kontraherende parts love og retsforskrifter« og »hver kontraherende parts love og retsforskrifter«: love og retsforskrifter udstedt af Japan eller love og retsforskrifter udstedt af Fællesskabet alt efter sammenhængen |
| --- | --- |

b)

»den kontraherende parts love og retsforskrifter« og »hver kontraherende parts love og retsforskrifter«: love og retsforskrifter udstedt af Japan eller love og retsforskrifter udstedt af Fællesskabet alt efter sammenhængen

| c) | »toldmyndighed«: i Japan finansministeriet og i Fællesskabet de tjenestegrene i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, der er ansvarlige for toldspørgsmål, og toldmyndighederne i Fællesskabets medlemsstater |
| --- | --- |

c)

»toldmyndighed«: i Japan finansministeriet og i Fællesskabet de tjenestegrene i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, der er ansvarlige for toldspørgsmål, og toldmyndighederne i Fællesskabets medlemsstater

| d) | »bistandssøgende myndighed«: en kontraherende parts toldmyndighed, som fremsætter en anmodning om bistand på baggrund af denne aftale |
| --- | --- |

d)

»bistandssøgende myndighed«: en kontraherende parts toldmyndighed, som fremsætter en anmodning om bistand på baggrund af denne aftale

| e) | »bistandssøgte myndighed«: en kontraherende parts toldmyndighed, som modtager en anmodning om bistand på baggrund af denne aftale |
| --- | --- |

e)

»bistandssøgte myndighed«: en kontraherende parts toldmyndighed, som modtager en anmodning om bistand på baggrund af denne aftale

| f) | »personoplysninger«: alle oplysninger vedrørende en identificeret eller identificerbar enkeltperson |
| --- | --- |

f)

»personoplysninger«: alle oplysninger vedrørende en identificeret eller identificerbar enkeltperson

| g) | »overtrædelse af toldlovgivningen«: enhver overtrædelse eller forsøg på overtrædelse af toldlovgivningen |
| --- | --- |

g)

»overtrædelse af toldlovgivningen«: enhver overtrædelse eller forsøg på overtrædelse af toldlovgivningen

| h) | »person«: enhver fysisk person, juridisk person eller enhver anden enhed, som ikke er en juridisk person, der er stiftet eller organiseret efter lovene og retsforskrifterne i en kontraherende part, og som udfører import, eksport eller transit af varer, og |
| --- | --- |

h)

»person«: enhver fysisk person, juridisk person eller enhver anden enhed, som ikke er en juridisk person, der er stiftet eller organiseret efter lovene og retsforskrifterne i en kontraherende part, og som udfører import, eksport eller transit af varer, og

| i) | »oplysninger«: data, dokumenter, rapporter og andre meddelelser i et hvilket som helst format, herunder elektroniske kopier heraf. |
| --- | --- |

i)

»oplysninger«: data, dokumenter, rapporter og andre meddelelser i et hvilket som helst format, herunder elektroniske kopier heraf.

Artikel 2

Territorial anvendelse

Denne aftale finder på den ene side anvendelse på Japans område, hvor dets toldlovgivning er i kraft, og på den anden side på de områder, som er omfattet af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og på denne traktats betingelser.

Artikel 3

Gennemførelse

Denne aftale gennemføres af de kontraherende parter i henhold til hver kontraherende parts love og retsforskrifter og inden for rammerne af de disponible ressourcer i deres respektive toldmyndigheder.

Artikel 4

Samarbejdets rækkevidde

1.   I henhold til denne aftale omfatter toldsamarbejdet alle spørgsmål vedrørende anvendelsen af toldlovgivningen.

2.   De kontraherende parter forpligter sig til at udbygge toldsamarbejdet via deres toldmyndigheder. De kontraherende parter samarbejder navnlig om:

| a) | at etablere og opretholde kommunikationskanaler mellem deres respektive toldmyndigheder med henblik på at fremme en sikker og hurtig informationsudveksling |
| --- | --- |

a)

at etablere og opretholde kommunikationskanaler mellem deres respektive toldmyndigheder med henblik på at fremme en sikker og hurtig informationsudveksling

| b) | at fremme en effektiv koordination mellem deres toldmyndigheder, og |
| --- | --- |

b)

at fremme en effektiv koordination mellem deres toldmyndigheder, og

| c) | ethvert andet administrativt anliggende af relevans for denne aftale, hvor en fælles indsats kan være påkrævet. |
| --- | --- |

c)

ethvert andet administrativt anliggende af relevans for denne aftale, hvor en fælles indsats kan være påkrævet.

3.   De kontraherende parter forpligter sig ligeledes til via deres respektive toldmyndigheder at samarbejde om at udbygge samhandelsfremmende foranstaltninger inden for toldområdet i overensstemmelse med internationale standarder.

Artikel 5

Bistandens omfang

1.   De kontraherende parter yder via deres toldmyndigheder inden for deres respektive kompetenceområder og inden for rammerne af de disponible ressourcer og på den måde og de betingelser, der er fastsat i denne aftale, hinanden bistand for at sikre en korrekt anvendelse af toldlovgivningen, især ved at forebygge, efterforske og bekæmpe transaktioner, der er i strid med toldlovgivningen.

2.   Bistand i toldspørgsmål i henhold til denne aftale ydes af de kontraherende parters toldmyndigheder, som er kompetente med hensyn til anvendelsen af denne aftale. Den berører ikke hver kontraherende parts rettigheder og forpligtelser vedrørende gensidig bistand i straffesager i henhold til internationale aftaler eller hver kontraherende parts love og retsforskrifter. Den omfatter heller ikke oplysninger, der er indhentet ved anvendelse af beføjelser, som udøves på en retlig myndigheds anmodning.

3.   Bistand med hensyn til inddrivelse af afgifter, skatter eller bøder er ikke omfattet af denne aftale.

Artikel 6

Forbindelse med andre internationale aftaler

1.   Denne aftale berører ikke hver kontraherende parts rettigheder og forpligtelser i henhold til andre internationale aftaler.

2.   Uanset bestemmelserne i stk. 1, har bestemmelserne i denne aftale forrang frem for bestemmelserne i enhver bilateral aftale om toldsamarbejde og gensidig administrativ bistand, som er blevet eller måtte blive indgået mellem de enkelte medlemsstater i Fællesskabet og Japan, hvis bestemmelserne i sidstnævnte aftaler er uforenelige med denne aftales bestemmelser.

3.   Bestemmelserne i denne aftale berører ikke Fællesskabets bestemmelser for meddelelse mellem Kommissionens kompetente tjenestegrene og medlemsstaternes toldmyndigheder af oplysninger, der er indhentet i medfør af denne aftale, og som kunne være af interesse for Fællesskabet.

AFSNIT II

TOLDSAMARBEJDE

Artikel 7

Samarbejde om toldprocedurer

Med henblik på at fremme lovlige varebevægelser udveksler toldmyndighederne oplysninger og knowhow om foranstaltninger til forbedring af toldteknikker og -procedurer og om edb-systemer i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale.

Artikel 8

Teknisk samarbejde

Toldmyndighederne kan yde hinanden teknisk samarbejde og udveksle personale og ekspertviden om foranstaltninger til forbedring af toldteknikker og -procedurer samt om edb-systemer med henblik på at nå disse mål i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale.

Artikel 9

Drøftelser i internationale organisationer

Toldmyndighederne bestræber sig på at udbygge og styrke deres samarbejde om spørgsmål af fælles interesse for at fremme drøftelserne om toldspørgsmål inden for relevante internationale organisationer som CCC og WTO.

AFSNIT III

GENSIDIG ADMINISTRATIV BISTAND

Artikel 10

Bistand efter anmodning

1.   Efter anmodning fra den bistandssøgende myndighed meddeler den bistandssøgte myndighed denne alle relevante oplysninger, som gør det muligt for den sidstnævnte bistandssøgende myndighed at sikre, at den kontraherende parts toldlovgivning anvendes korrekt af den bistandssøgende myndighed, herunder oplysninger om konstaterede eller planlagte aktiviteter, som er eller kan være i strid med toldlovgivningen.

Efter anmodning skal den bistandssøgte myndighed navnlig give den bistandssøgende myndighed oplysninger om aktiviteter, der kan føre til aktivitet fra den bistandssøgende myndighed, der overtræder den kontraherende parts toldlovgivning, f.eks. ukorrekte toldangivelser og oprindelsescertifikater, fakturaer eller andre dokumenter, som vides eller mistænkes for at være ukorrekte eller forfalskede.

2.   Efter anmodning fra den bistandssøgende myndighed giver den bistandssøgte myndighed oplysninger om, hvorvidt:

| a) | varer, der udføres fra en af de kontraherende parters område, er blevet behørigt indført til den anden kontraherende part, om fornødent med angivelse af, hvilken toldprocedure varerne er henført under, og |
| --- | --- |

a)

varer, der udføres fra en af de kontraherende parters område, er blevet behørigt indført til den anden kontraherende part, om fornødent med angivelse af, hvilken toldprocedure varerne er henført under, og

| b) | varer, der indføres til en af de kontraherende parters område, er blevet behørigt udført fra den anden kontraherende part, om fornødent med angivelse af, hvilken toldprocedure varerne er henført under. |
| --- | --- |

b)

varer, der indføres til en af de kontraherende parters område, er blevet behørigt udført fra den anden kontraherende part, om fornødent med angivelse af, hvilken toldprocedure varerne er henført under.

3.   Efter anmodning fra den bistandssøgende myndighed skal den bistandssøgte myndighed inden for rammerne af den kontraherende parts love og retsforskrifter for den bistandssøgte myndighed give oplysninger om og foretage særlig overvågning af:

| a) | personer, om hvem der er rimelig grund til at antage, at de er eller har været involveret i aktiviteter, der overtræder den kontraherende parts toldlovgivning for den bistandssøgende myndighed |
| --- | --- |

a)

personer, om hvem der er rimelig grund til at antage, at de er eller har været involveret i aktiviteter, der overtræder den kontraherende parts toldlovgivning for den bistandssøgende myndighed

| b) | steder, hvor lagre af varer har været opbevaret eller kan opbevares på en sådan måde, at der er rimelig grund til at antage, at de er bestemt til at anvendes til transaktioner, der udgør en overtrædelse af den kontraherende parts toldlovgivning for den bistandssøgende myndighed |
| --- | --- |

b)

steder, hvor lagre af varer har været opbevaret eller kan opbevares på en sådan måde, at der er rimelig grund til at antage, at de er bestemt til at anvendes til transaktioner, der udgør en overtrædelse af den kontraherende parts toldlovgivning for den bistandssøgende myndighed

| c) | varer, som transporteres eller kan transporteres på en sådan måde, at der er rimelig grund til at antage, at de er bestemt til at anvendes til transaktioner, der udgør en overtrædelse af den kontraherende parts toldlovgivning for den bistandssøgende myndighed, og |
| --- | --- |

c)

varer, som transporteres eller kan transporteres på en sådan måde, at der er rimelig grund til at antage, at de er bestemt til at anvendes til transaktioner, der udgør en overtrædelse af den kontraherende parts toldlovgivning for den bistandssøgende myndighed, og

| d) | transportmidler, der har været benyttet eller kan benyttes på en sådan måde, at der er rimelig grund til at antage, at de er bestemt til at anvendes til transaktioner, der udgør en overtrædelse af den kontraherende parts toldlovgivning for den bistandssøgende myndighed. |
| --- | --- |

d)

transportmidler, der har været benyttet eller kan benyttes på en sådan måde, at der er rimelig grund til at antage, at de er bestemt til at anvendes til transaktioner, der udgør en overtrædelse af den kontraherende parts toldlovgivning for den bistandssøgende myndighed.

Artikel 11

Uopfordret bistand

De kontraherende parter yder på eget initiativ og inden for rammerne af deres love og retsforskrifter hinanden bistand, hvis de skønner, at en sådan er nødvendig for den korrekte anvendelse af toldlovgivningen, særlig i tilfælde, der kan indebære betydelig skade for den anden kontraherende parts økonomi, folkesundhed, offentlige sikkerhed eller lignende vitale interesser, ved navnlig at videregive indhentede oplysninger vedrørende:

| a) | aktiviteter, som er eller forekommer at udgøre en overtrædelse af toldlovgivningen, og som kan være af interesse for den anden kontraherende part |
| --- | --- |

a)

aktiviteter, som er eller forekommer at udgøre en overtrædelse af toldlovgivningen, og som kan være af interesse for den anden kontraherende part

| b) | nye midler eller metoder, der er anvendt til at udføre aktiviteter, som udgør en overtrædelse af toldlovgivningen |
| --- | --- |

b)

nye midler eller metoder, der er anvendt til at udføre aktiviteter, som udgør en overtrædelse af toldlovgivningen

| c) | varer, som vides at være genstand for transaktioner, der udgør en overtrædelse af toldlovgivningen |
| --- | --- |

c)

varer, som vides at være genstand for transaktioner, der udgør en overtrædelse af toldlovgivningen

| d) | personer, om hvem der er rimelig grund til at antage, at de er eller har været involveret i transaktioner, der udgør en overtrædelse af toldlovgivningen, og |
| --- | --- |

d)

personer, om hvem der er rimelig grund til at antage, at de er eller har været involveret i transaktioner, der udgør en overtrædelse af toldlovgivningen, og

| e) | transportmidler, om hvilke der er rimelig grund til at antage, at de er blevet benyttet, benyttes eller kan benyttes i forbindelse med transaktioner, der udgør en overtrædelse af toldlovgivningen. |
| --- | --- |

e)

transportmidler, om hvilke der er rimelig grund til at antage, at de er blevet benyttet, benyttes eller kan benyttes i forbindelse med transaktioner, der udgør en overtrædelse af toldlovgivningen.

Artikel 12

Bistandsanmodningernes form og indhold

1.   Anmodninger i henhold til denne aftale fremsættes skriftligt. Den nødvendige dokumentation til at efterkomme sådanne anmodninger skal vedlægges anmodningen. Om fornødent kan mundtlige anmodninger accepteres, når hastende omstændigheder kræver det, men de skal omgående bekræftes skriftligt.

2.   Anmodninger i henhold til stk. 1 skal omfatte følgende oplysninger:

| a) | den bistandssøgende myndigheds navn |
| --- | --- |

a)

den bistandssøgende myndigheds navn

| b) | hvilke tiltag der anmodes om |
| --- | --- |

b)

hvilke tiltag der anmodes om

| c) | genstanden og begrundelsen for anmodningen |
| --- | --- |

c)

genstanden og begrundelsen for anmodningen

| d) | så nøjagtige og udtømmende oplysninger som muligt om de personer, der er målet for efterforskninger |
| --- | --- |

d)

så nøjagtige og udtømmende oplysninger som muligt om de personer, der er målet for efterforskninger

| e) | et sammendrag af sagsomstændighederne og af de allerede foretagne undersøgelser, og |
| --- | --- |

e)

et sammendrag af sagsomstændighederne og af de allerede foretagne undersøgelser, og

| f) | de involverede retlige aspekter. |
| --- | --- |

f)

de involverede retlige aspekter.

3.   Anmodninger skal forelægges på et sprog, der kan accepteres af både den bistandssøgte og den bistandssøgende myndighed. Dette krav gælder også i fornødent omfang dokumenter, som ledsager anmodninger i henhold til stk. 1.

4.   Hvis anmodningen ikke opfylder ovennævnte formelle krav, kan den begæres korrigeret eller suppleret; retsbevarende foranstaltninger kan træffes af den bistandssøgte myndighed i mellemtiden.

Artikel 13

Efterkommelse af anmodninger

1.   For at efterkomme en anmodning om bistand træffer den bistandssøgte myndighed inden for rammerne af sin kompetence og sine disponible ressourcer alle rimelige foranstaltninger i form af at videregive oplysninger, den i forvejen råder over, udføre passende undersøgelser eller sørge for, at de udføres.

2.   Anmodninger om bistand efterkommes i overensstemmelse med de for den kontraherende part for den bistandssøgte myndighed gældende love og retsforskrifter.

3.   Behørigt bemyndigede tjenestemænd fra den bistandssøgende myndighed kan efter aftale med den bistandssøgte myndighed og på de af denne fastsatte betingelser møde op hos den bistandssøgte myndighed og indhente sådanne oplysninger vedrørende aktiviteter, der er eller kan være i strid med toldlovgivningen, som den bistandssøgende myndighed har brug for med henblik på anvendelsen af denne aftale.

4.   Behørigt bemyndigede tjenestemænd fra den bistandssøgende myndighed kan efter aftale med den bistandssøgte myndighed og på de af denne fastsatte betingelser være til stede ved undersøgelser af specifikke sager, der foretages inden for sidstnævntes jurisdiktion.

5.   Kan anmodningen ikke efterkommes, underrettes den bistandssøgende myndighed omgående herom med angivelse af begrundelsen herfor. Begrundelsen kan ledsages af relevante oplysninger, som den bistandssøgte myndighed anser for at være nyttige for den bistandssøgende myndighed.

6.   Den bistandssøgte myndighed underretter, hvis den bistandssøgende myndighed anmoder herom, og den bistandssøgte myndighed anser det for hensigtsmæssigt, den bistandssøgende myndighed om tid og sted for de tiltag, den agter at træffe som reaktion på anmodningen om bistand, således at disse tiltag kan koordineres.

Artikel 14

Hvordan oplysninger skal meddeles

1.   Den bistandssøgte myndighed meddeler den bistandssøgende myndighed undersøgelsesresultaterne skriftligt og fremsender samtidig alle relevante dokumenter og lignende.

2.   Disse oplysninger kan være i edb-baseret form.

Artikel 15

Undtagelser fra forpligtelsen til at yde bistand

1.   Bistand kan nægtes eller tilbageholdes eller vil kun kunne ydes under forudsætning af opfyldelse af visse betingelser eller krav, hvis den kontraherende part for den bistandssøgte myndighed er af den opfattelse, at bistand ydet i henhold til denne aftale ville krænke en af Fællesskabets medlemsstaters eller Japans suverænitet eller en af Fællesskabets medlemsstaters eller Japans sikkerhed, offentlige politik eller andre vitale interesser, jf. artikel 16, stk. 2.

Navnlig kan hver kontraherende part begrænse de oplysninger, der meddeles den anden kontraherende part, hvis sidstnævnte kontraherende part ikke er i stand til at opfylde de af førstnævnte kontraherende part stillede krav om tavshedspligt eller begrænsninger i de formål, hvortil oplysningerne vil blive benyttet.

2.   Bistand kan tilbageholdes af den bistandssøgte myndighed, hvis bistanden griber ind i en igangværende efterforskning, herunder en efterforskning iværksat af de relevante retshåndhævende organer, anklagemyndigheden eller som led i retslige og administrative procedurer. I så fald konsulterer den bistandssøgte myndighed den bistandssøgende myndighed for at fastslå, om der kan ydes bistand på de vilkår eller betingelser, som den bistandssøgte myndighed måtte kræve.

3.   Hvis den bistandssøgende myndighed søger bistand, som den ikke selv ville være i stand til at yde, hvis den blev anmodet derom, skal den gøre opmærksom herpå i sin anmodning. Det overlades derefter til den bistandssøgte myndighed at afgøre, hvorledes den vil reagere på en sådan anmodning.

4.   I de i stk. 1 og 2 omhandlede tilfælde meddeles den bistandssøgte myndigheds beslutning og begrundelse herfor snarest muligt til den bistandssøgende myndighed.

Artikel 16

Informationsudveksling og tavshedspligt

1.   Oplysninger, der meddeles i henhold til denne aftale og uanset disses form, behandles som værende omfattet af tavshedspligt i overensstemmelse med gældende love og retsforskrifter i hver kontraherende part og er omfattet af den beskyttelse, der ydes tilsvarende oplysninger i overensstemmelse med de relevante love og retsforskrifter i den kontraherende part for den toldmyndighed, der modtog dem, og de tilsvarende bestemmelser, der gælder for Fællesskabets myndigheder, medmindre den kontraherende part, som afgav oplysningerne, på forhånd indvilliger i, at oplysningerne må videregives.

2.   Personoplysninger må kun udveksles, hvis den kontraherende part, der modtager dem, forpligter sig til at beskytte sådanne oplysninger på mindst samme måde som den, der gælder i det særlige tilfælde hos den kontraherende part, der leverer oplysningerne. Den kontraherende part, der leverer oplysningerne, må ikke fastsætte krav, der er strengere end dem, der gælder i dens egen jurisdiktion.

De kontraherende parter udveksler oplysninger om gældende love og retsforskrifter i hver kontraherende part, herunder i givet fald i Fællesskabets medlemsstater.

3.   De indhentede oplysninger må udelukkende anvendes til de i denne aftale fastsatte formål. Hvis en kontraherende part ønsker at anvende sådanne oplysninger til andre formål, indhenter den forudgående skriftligt samtykke fra den toldmyndighed, som har afgivet oplysningerne. Anvendelsen er da underlagt de betingelser, som stilles af den pågældende myndighed.

4.   Stk. 3 hindrer ikke anvendelse af oplysninger, der tilvejebringes i overensstemmelse med denne aftales bestemmelser, som bevismateriale i administrative procedurer, som efterfølgende indledes i forbindelse med aktiviteter, der udgør en overtrædelse af toldlovgivningen. De kontraherende parter kan således i deres retsbøger, rapporter og vidneerklæringer og i administrative procedurer som bevis anvende oplysninger, der er indhentet i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale. Den toldmyndighed, som har leveret oplysningerne, underrettes om sådanne tilfælde.

5.   Uanset bestemmelserne i denne artikels stk. 3 må den toldmyndighed, der modtager oplysningerne, videregive oplysninger, som modtages i henhold til denne aftale, til de relevante retshåndhævende organer i sin kontraherende part, medmindre den toldmyndighed, der tilvejebragte oplysningerne, meddeler andet. Disse organer må kun benytte oplysningerne til at sikre korrekt anvendelse af toldlovgivningen og er underlagt de betingelser, der er fastsat i denne aftales artikel 16 og 17.

6.   Denne artikel udelukker ikke, at oplysninger anvendes eller videregives i det omfang, der består en forpligtelse hertil i gældende love og retsforskrifter i den kontraherende part for toldmyndigheden, der modtog dem. Denne toldmyndighed giver så vidt muligt på forhånd den toldmyndighed, der tilvejebragte oplysningerne, meddelelse om, at sådan videregivelse vil finde sted.

Den modtagende kontraherende part træffer i givet fald alle disponible forholdsregler i henhold til gældende love og retsforskrifter i denne kontraherende part til at iagttage fortrolighed med oplysningerne og beskytte personoplysninger i forbindelse med tredjemands eller andre myndigheders anvendelse med henblik på videregivelse af de pågældende oplysninger, medmindre den kontraherende part, der tilvejebragte oplysningerne, indvilliger i andet.

Artikel 17

Straffesager

Oplysninger, der videregives af toldmyndigheden i en kontraherende part til toldmyndigheden i den anden kontraherende part i henhold til denne aftale, må ikke benyttes af sidstnævnte kontraherende part i straffesager indbragt for en domstol eller en dommer.

Artikel 18

Udgifter i forbindelse med ydelse af bistand

1.   Udgifter, der påføres i forbindelse med gennemførelsen af denne aftale, afholdes af de respektive kontraherende parter.

2.   Hvis det under efterkommelsen af en anmodning fremgår, at færdigbehandlingen af den pågældende anmodning vil give anledning til ekstraordinære udgifter, konsulterer toldmyndighederne hinanden for at fastlægge de vilkår og betingelser, hvorpå efterkommelsen af anmodningen kan fortsætte.

AFSNIT IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 19

Overskrifter

Overskrifterne til afsnittene og artiklerne i denne aftale er alene indsat af overskuelighedshensyn og berører ikke fortolkningen af aftalen.

Artikel 20

Høring

Alle spørgsmål eller uoverensstemmelser i forbindelse med aftalens fortolkning eller gennemførelse afgøres ved fælles overenskomst mellem de kontraherende parter.

Artikel 21

Det Blandede Toldsamarbejdsudvalg

1.   Der nedsættes et blandet toldsamarbejdsudvalg, der sammensættes af embedsmænd fra Japans finans- og udenrigsministerier og af embedsmænd fra Det Europæiske Fællesskab med ansvar for toldspørgsmål. Andre embedsmænd fra begge kontraherende parter med den fornødne sagkundskab inden for de emneområder, der skal drøftes, kan inddrages på ad hoc-basis. Det træder sammen på et sted og en dato og med en dagsorden, der fastsættes efter fælles overenskomst.

2.   Det Blandede Toldsamarbejdsudvalg skal bl.a.:

| a) | overvåge, at denne aftale fungerer efter hensigten |
| --- | --- |

a)

overvåge, at denne aftale fungerer efter hensigten

| b) | træffe foranstaltninger, der er nødvendige for toldsamarbejdet i overensstemmelse med målsætningerne for denne aftale |
| --- | --- |

b)

træffe foranstaltninger, der er nødvendige for toldsamarbejdet i overensstemmelse med målsætningerne for denne aftale

| c) | udveksle synspunkter om alle spørgsmål af fælles interesse for toldsamarbejdet, herunder nye foranstaltninger og ressourcer af betydning herfor |
| --- | --- |

c)

udveksle synspunkter om alle spørgsmål af fælles interesse for toldsamarbejdet, herunder nye foranstaltninger og ressourcer af betydning herfor

| d) | anbefale løsninger med henblik på at opfylde målsætningerne for denne aftale og |
| --- | --- |

d)

anbefale løsninger med henblik på at opfylde målsætningerne for denne aftale og

| e) | vedtage sin forretningsorden. |
| --- | --- |

e)

vedtage sin forretningsorden.

Artikel 22

Ikrafttrædelse og varighed

1.   Denne aftale træder i kraft på den første dag i måneden efter den dato, på hvilken de kontraherende parter gennem udveksling af diplomatiske noter har givet hinanden notifikation om, at de hertil nødvendige procedurer er gennemført.

2.   Denne aftale kan ændres ved fælles overenskomst af de kontraherende parter gennem udveksling af diplomatiske noter. Ændringer træder i kraft på de samme betingelser som dem, der er anført i stk. 1, medmindre de kontraherende parter aftaler andet.

3.   Hver kontraherende part kan opsige aftalen med skriftligt varsel til den anden kontraherende part. Opsigelsen træder i kraft tre måneder efter datoen for dette varsel til den anden kontraherende part. Anmodninger om bistand, der er modtaget forud for aftalens opsigelse, skal dog færdigbehandles i overensstemmelse med aftalens bestemmelser.

Artikel 23

Autentiske tekster

Denne aftale udfærdiges i to eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk, ungarsk og japansk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed. I tilfælde af uoverensstemmelse har den engelske og den japanske udgave forrang frem for de øvrige sprogudgaver.

Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.

Udfærdiget i Bruxelles den tredivte januar 2008.

På Det Europæiske Fællesskab vegne

Image

Image

På Japans regering vegne

Image

---

IV Øvrige retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 6.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 62/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 62/30

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS AFGØRELSE

Nr. 329/05/KOL

af 20. december 2005

om 54. ændring af de processuelle og materielle regler for statsstøtte og forslag til egnede foranstaltninger

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN —

SOM HENVISER til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (1), særlig artikel 61-63 og protokol 26,

SOM HENVISER TIL aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en Tilsynsmyndighed og en Domstol (2), særlig artikel 24 og artikel 5, stk. 2, litra b), samt artikel 1 i del I i protokol 3 og artikel 18 og 19 i del II i protokol 3 til denne aftale,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 24 i aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen skal iværksætte EØS-aftalens bestemmelser om statsstøtte,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), i aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen skal udsende meddelelser og retningslinjer om spørgsmål, der er omfattet af EØS-aftalen, hvis dette er udtrykkeligt fastsat i denne aftale eller i aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen, eller hvis EFTA-Tilsynsmyndigheden finder det nødvendigt,

SOM ERINDRER OM de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte (3), som EFTA-Tilsynsmyndigheden vedtog den 19. januar 1994 (4),

SOM TAGER I BETRAGTNING, at Europa-Kommissionen den 6. september 2005 vedtog en ny meddelelse om retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskaber, som opererer fra regionale lufthavne (5),

SOM TAGER I BETRAGTNING, at nævnte meddelelse også er relevant for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at der skal sikres en ensartet anvendelse af EØS-statsstøttereglerne i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at i henhold til punkt II med overskriften »GENERELT« i slutningen af bilag XV til EØS-aftalen skal EFTA-Tilsynsmyndigheden efter høring af Europa-Kommissionen vedtage retsakter, der svarer til dem, som Kommissionen vedtager,

SOM HAR HØRT Europa-Kommissionen,

SOM ERINDRER OM, at EFTA-Tilsynsmyndigheden har hørt EFTA-staterne herom ved brevveksling af 7. november 2005 -

HAR TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

| 1) | Statsstøttereglerne ændres med indføjelse af et nyt Kapitel 30A — Finansiering af lufthavne og startstøtte til luftfartsselskaber, som opererer fra regionale lufthavne. Det nye kapitel findes i bilag I til denne afgørelse. Bilag I til denne afgørelse indeholder tillige forslag til egnede foranstaltninger. |
| --- | --- |

1)

Statsstøttereglerne ændres med indføjelse af et nyt Kapitel 30A — Finansiering af lufthavne og startstøtte til luftfartsselskaber, som opererer fra regionale lufthavne. Det nye kapitel findes i bilag I til denne afgørelse. Bilag I til denne afgørelse indeholder tillige forslag til egnede foranstaltninger.

| 2) | EFTA-staterne underrettes om denne afgørelse ved brev sammen med en kopi af afgørelsen og dens bilag. EFTA-staterne anmodes om at tilkendegive deres samtykke til forslaget til egnede foranstaltninger inden den 1. juni 2006. |
| --- | --- |

2)

EFTA-staterne underrettes om denne afgørelse ved brev sammen med en kopi af afgørelsen og dens bilag. EFTA-staterne anmodes om at tilkendegive deres samtykke til forslaget til egnede foranstaltninger inden den 1. juni 2006.

| 3) | Europa-Kommissionen underrettes i overensstemmelse med litra d) i protokol 27 til EØS-aftalen ved fremsendelse af en kopi af afgørelsen og bilag I hertil. |
| --- | --- |

3)

Europa-Kommissionen underrettes i overensstemmelse med litra d) i protokol 27 til EØS-aftalen ved fremsendelse af en kopi af afgørelsen og bilag I hertil.

| 4) | Afgørelsen offentliggøres med bilag I til EØS-afsnittet af og EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

4)

Afgørelsen offentliggøres med bilag I til EØS-afsnittet af og EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende.

| 5) | Såfremt EFTA-staterne godkender forslaget til egnede foranstaltninger, offentliggøres der et resumé heraf i EØS-afsnittet og i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende (bilag II til denne afgørelse). |
| --- | --- |

5)

Såfremt EFTA-staterne godkender forslaget til egnede foranstaltninger, offentliggøres der et resumé heraf i EØS-afsnittet og i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende (bilag II til denne afgørelse).

| 6) | Den engelske udgave af afgørelsen er den autentiske. |
| --- | --- |

6)

Den engelske udgave af afgørelsen er den autentiske.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2005.

På Tilsynsmyndighedens vegne

Einar M. BULL

Formand

Kurt JÄGER

Medlem af kollegiet

---

(1)  Herefter benævnt »EØS-aftalen«.

1

(2)  Herefter benævnt »tilsyns- og domstolsaftalen«.

2

(3)  Herefter benævnt »retningslinjerne for statsstøtte«.

3

(4)  Oprindeligt offentliggjort i EFT L 231 af 3.9.1994 og i EØS-tillæg nr. 32 af samme dato. En opdateret udgave af retningslinjerne for statsstøtte findes på Tilsynsmyndighedens hjemmeside: www.eftasurv.int

4

(5)  EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskaber, som opererer fra regionale lufthavne (EUT C 312 af 9.12.2005, s. 1).

5

---

BILAG

»30A.   FINANSIERING AF LUFTHAVNE OG STARTSTØTTE TIL LUFTFARTSSELSKABER, SOM OPERERER FRA REGIONALE LUFTHAVNE

30A.1.   Indledning

30A.1.1.   Generel baggrund

| (1) | Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (»Europa-Kommissionen« eller »Kommissionen«) har udsendt en meddelelse om finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskaber, som opererer fra regionale lufthavne, der indgår som led i den overordnede plan om at skabe et fælles europæisk luftrum. De liberaliseringsforanstaltninger — den såkaldte »tredje luftfartspakke« — der har været i kraft i Den Europæiske Union siden 1993 og i EØS siden 1994, har givet alle luftfartsselskaber med EØS-licens ubegrænset adgang til hele det område, EØS-aftalen omfatter, med fri prisfastsættelse siden april 1997 (1). Sideløbende hermed har de EFTA-stater, som ønskede det, pålagt luftfartsselskaberne forpligtelser til offentlig tjeneste, der drejer sig om hyppighed, punktlighed, adgang til flysæder og rabattakster for visse brugerkategorier, for at sikre borgerne varig adgang til en kvalitetsservice til en overkommelig pris inden for klare retlige rammer på hele deres territorium. Med disse forpligtelser til offentlig tjeneste har luftfarten kunnet yde et betydeligt bidrag til økonomisk og social samhørighed og en afbalanceret udvikling i regionerne. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (»Europa-Kommissionen« eller »Kommissionen«) har udsendt en meddelelse om finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskaber, som opererer fra regionale lufthavne, der indgår som led i den overordnede plan om at skabe et fælles europæisk luftrum. De liberaliseringsforanstaltninger — den såkaldte »tredje luftfartspakke« — der har været i kraft i Den Europæiske Union siden 1993 og i EØS siden 1994, har givet alle luftfartsselskaber med EØS-licens ubegrænset adgang til hele det område, EØS-aftalen omfatter, med fri prisfastsættelse siden april 1997 (1). Sideløbende hermed har de EFTA-stater, som ønskede det, pålagt luftfartsselskaberne forpligtelser til offentlig tjeneste, der drejer sig om hyppighed, punktlighed, adgang til flysæder og rabattakster for visse brugerkategorier, for at sikre borgerne varig adgang til en kvalitetsservice til en overkommelig pris inden for klare retlige rammer på hele deres territorium. Med disse forpligtelser til offentlig tjeneste har luftfarten kunnet yde et betydeligt bidrag til økonomisk og social samhørighed og en afbalanceret udvikling i regionerne.

| (2) | Derudover er der truffet en række foranstaltninger f.eks. vedrørende tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter (2), groundhandling (3) og edb-reservationssystemer (4) for at understøtte denne liberalisering og sikre retfærdige spilleregler i konkurrencen mellem sektorens operatører. |
| --- | --- |

(2)

Derudover er der truffet en række foranstaltninger f.eks. vedrørende tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter (2), groundhandling (3) og edb-reservationssystemer (4) for at understøtte denne liberalisering og sikre retfærdige spilleregler i konkurrencen mellem sektorens operatører.

| (3) | EFTA-Tilsynsmyndigheden (herefter »Tilsynsmyndigheden«) finder, at Europa-Kommissionens retningslinjer er relevante for EØS, og vedtager hermed tilsvarende retningslinjer med hjemmel i artikel 5, stk. 2, litra b) i aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (»tilsyns- og domstolsaftalen«) (5). |
| --- | --- |

(3)

EFTA-Tilsynsmyndigheden (herefter »Tilsynsmyndigheden«) finder, at Europa-Kommissionens retningslinjer er relevante for EØS, og vedtager hermed tilsvarende retningslinjer med hjemmel i artikel 5, stk. 2, litra b) i aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (»tilsyns- og domstolsaftalen«) (5).

| (4) | Tilsynsmyndigheden finder, at lufthavne kan have betydning for det lokale erhvervsliv og mulighederne for at opretholde det lokale serviceudbud i bl.a. undervisnings- og sundhedssektoren. Person- og godstrafik kan faktisk have overordentlig stor betydning for visse regioners konkurrenceevne og udvikling. Lufthavne med en god service kan virke som en magnet for luftfartsselskaber og derigennem øge aktiviteten i erhvervslivet og fremme den økonomiske, sociale og regionale samhørighed inden for det område, der er omfattet af EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(4)

Tilsynsmyndigheden finder, at lufthavne kan have betydning for det lokale erhvervsliv og mulighederne for at opretholde det lokale serviceudbud i bl.a. undervisnings- og sundhedssektoren. Person- og godstrafik kan faktisk have overordentlig stor betydning for visse regioners konkurrenceevne og udvikling. Lufthavne med en god service kan virke som en magnet for luftfartsselskaber og derigennem øge aktiviteten i erhvervslivet og fremme den økonomiske, sociale og regionale samhørighed inden for det område, der er omfattet af EØS-aftalen.

| (5) | En sådan udvikling kan Tilsynsmyndigheden kun hilse velkommen, og den glæder sig over, at lavprisflyselskaberne har bidraget til generelt lavere flypriser i Europa og et større udbud af flyafgange samt til at gøre flytransport mere tilgængelig for en bredere befolkning. Tilsynsmyndigheden må ikke desto mindre sikre, at EØS-aftalen overholdes, og det gælder i særdeleshed konkurrencereglerne, specielt reglerne om statsstøtte. |
| --- | --- |

(5)

En sådan udvikling kan Tilsynsmyndigheden kun hilse velkommen, og den glæder sig over, at lavprisflyselskaberne har bidraget til generelt lavere flypriser i Europa og et større udbud af flyafgange samt til at gøre flytransport mere tilgængelig for en bredere befolkning. Tilsynsmyndigheden må ikke desto mindre sikre, at EØS-aftalen overholdes, og det gælder i særdeleshed konkurrencereglerne, specielt reglerne om statsstøtte.

30A.1.1.1.   Lufthavnstyper

| (6) | I lufthavnssektoren konkurrerer de forskellige typer lufthavne i dag med hinanden på forskellige niveauer. Dette er en nøglefaktor, når det drejer sig om statsstøtte, og bevirker, at man må se nærmere på, i hvilket omfang statsstøtte vil kunne fordreje konkurrencen og EØS-aftalens rette funktion. Konkurrencesituationen skal vurderes fra sag til sag, afhængigt af de pågældende markeder. Det fremgår dog af en undersøgelse (6), at de store internationale hovedlufthavne konkurrerer med lignende lufthavne — eller i visse tilfælde (se nedenfor) med store regionale lufthavne — på alle berørte transportmarkeder, og at konkurrenceniveauet kan afhænge af faktorer som overbelastning og alternative transportformer. Store regionale lufthavne kan konkurrere ikke blot med andre store regionale lufthavne men også med store internationale hovedlufthavne og landtransport, især hvis der er god adgang til lands til de pågældende lufthavne. Ifølge samme undersøgelse konkurrerer små lufthavne generelt ikke med andre lufthavne, undtagen i visse tilfælde med nabolufthavne af samme størrelse, når deres markeder overlapper hinanden. |
| --- | --- |

(6)

I lufthavnssektoren konkurrerer de forskellige typer lufthavne i dag med hinanden på forskellige niveauer. Dette er en nøglefaktor, når det drejer sig om statsstøtte, og bevirker, at man må se nærmere på, i hvilket omfang statsstøtte vil kunne fordreje konkurrencen og EØS-aftalens rette funktion. Konkurrencesituationen skal vurderes fra sag til sag, afhængigt af de pågældende markeder. Det fremgår dog af en undersøgelse (6), at de store internationale hovedlufthavne konkurrerer med lignende lufthavne — eller i visse tilfælde (se nedenfor) med store regionale lufthavne — på alle berørte transportmarkeder, og at konkurrenceniveauet kan afhænge af faktorer som overbelastning og alternative transportformer. Store regionale lufthavne kan konkurrere ikke blot med andre store regionale lufthavne men også med store internationale hovedlufthavne og landtransport, især hvis der er god adgang til lands til de pågældende lufthavne. Ifølge samme undersøgelse konkurrerer små lufthavne generelt ikke med andre lufthavne, undtagen i visse tilfælde med nabolufthavne af samme størrelse, når deres markeder overlapper hinanden.

| (7) | Med henblik på anvendelsen af disse retningslinjer har Tilsynsmyndigheden defineret følgende fire lufthavnskategorier:






  — | kategori A, som i det følgende benævnes »store EF-lufthavne«, med et årligt passagertal på over 10 mio. |
| --- | --- | --- |

(7)

Med henblik på anvendelsen af disse retningslinjer har Tilsynsmyndigheden defineret følgende fire lufthavnskategorier:

—

kategori A, som i det følgende benævnes »store EF-lufthavne«, med et årligt passagertal på over 10 mio.

| — | kategori B består af »nationale lufthavne« med et årligt passagertal på mellem 5 og 10 mio. |
| --- | --- |

—

kategori B består af »nationale lufthavne« med et årligt passagertal på mellem 5 og 10 mio.

| — | kategori C består af »store regionale lufthavne« med et årligt passagertal på mellem 1 og 5 mio. |
| --- | --- |

—

kategori C består af »store regionale lufthavne« med et årligt passagertal på mellem 1 og 5 mio.

| — | kategori D, som i det følgende benævnes »små regionale lufthavne«, med et årligt passagertal på under 1 mio. |
| --- | --- |

—

kategori D, som i det følgende benævnes »små regionale lufthavne«, med et årligt passagertal på under 1 mio.

30A.2.   Formålet med nærværende retningslinjer og ændringerne i forhold til retningslinjerne fra 1994

| (8) | I kapitel 30 i EFTA-Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte henvises der til Europa-Kommissionens retningslinjer fra 1994 for anvendelsen af EF-traktatens artikel 92 (nu 87) og 93 (nu 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte til luftfartssektoren (7), herefter benævnt »retningslinjerne for statsstøtte til luftfartssektoren«. Disse retningslinjer dækker ikke alle de nye aspekter i forbindelse med finansiering af lufthavne og statsstøtte til nye ruter. |
| --- | --- |

(8)

I kapitel 30 i EFTA-Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte henvises der til Europa-Kommissionens retningslinjer fra 1994 for anvendelsen af EF-traktatens artikel 92 (nu 87) og 93 (nu 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte til luftfartssektoren (7), herefter benævnt »retningslinjerne for statsstøtte til luftfartssektoren«. Disse retningslinjer dækker ikke alle de nye aspekter i forbindelse med finansiering af lufthavne og statsstøtte til nye ruter.

| (9) | Kommissionens retningslinjer fra 1994 drejede sig næsten udelukkende om betingelser for statsstøtte til flyselskaber og tog sigte på at begrænse ydelsen af direkte driftsstøtte til flyselskaber til de tilfælde, hvor der var tale om forpligtelser til offentlig tjeneste og støtte af social karakter. For lufthavnes vedkommende vedrører del II.3 i retningslinjerne offentlige investeringer i infrastrukturer. Her hedder det, at »opførelse af infrastrukturprojekter (såsom lufthavne) udgør en almen foranstaltning i økonomisk politik, der ikke kan kontrolleres af Kommissionen i medfør af traktatens statsstøtteregler. Dette generelle princip gælder kun for medlemsstaternes opførelse af infrastrukturer og vedrører ikke vurderingen af mulige støtteelementer som resultat af specifikke selskabers fortrinsbehandling ved brug af infrastrukturen.«
  Nærværende retningslinjer supplerer således retningslinjerne fra 1994 uden at erstatte dem, idet det præciseres, hvordan konkurrencereglerne skal anvendes på de forskellige former for finansiering af lufthavne (se afsnit 30A.4) og på startstøtte til luftfartsselskaber, som opererer fra regionale lufthavne (se afsnit 30.A.5). |
| --- | --- |

(9)

Kommissionens retningslinjer fra 1994 drejede sig næsten udelukkende om betingelser for statsstøtte til flyselskaber og tog sigte på at begrænse ydelsen af direkte driftsstøtte til flyselskaber til de tilfælde, hvor der var tale om forpligtelser til offentlig tjeneste og støtte af social karakter. For lufthavnes vedkommende vedrører del II.3 i retningslinjerne offentlige investeringer i infrastrukturer. Her hedder det, at »opførelse af infrastrukturprojekter (såsom lufthavne) udgør en almen foranstaltning i økonomisk politik, der ikke kan kontrolleres af Kommissionen i medfør af traktatens statsstøtteregler. Dette generelle princip gælder kun for medlemsstaternes opførelse af infrastrukturer og vedrører ikke vurderingen af mulige støtteelementer som resultat af specifikke selskabers fortrinsbehandling ved brug af infrastrukturen.«

Nærværende retningslinjer supplerer således retningslinjerne fra 1994 uden at erstatte dem, idet det præciseres, hvordan konkurrencereglerne skal anvendes på de forskellige former for finansiering af lufthavne (se afsnit 30A.4) og på startstøtte til luftfartsselskaber, som opererer fra regionale lufthavne (se afsnit 30.A.5).

| (10) | I den forbindelse lægger Tilsynsmyndigheden vægt på det bidrag, udvikling af regionale lufthavne kan yde. Den finder således, at






  — | en stigende udnyttelse af de regionale lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen i de store europæiske hovedlufthavne. I sin hvidbog med titlen »Den Europæiske transportpolitik frem til 2010 — De svære valg« (8) anfører Kommissionen, at »nok foreligger der allerede nu en konkret handlingsplan for afhjælpning af overbelastningen af luftrummet, men man er stadigvæk ikke tilstrækkeligt opmærksom på eller interesseret i overbelastningen på jorden, og det selv om næsten halvdelen af de 50 største europæiske lufthavne allerede har nået eller er tæt ved at nå mætningspunktet for kapaciteten på jorden« |
| --- | --- | --- |

(10)

I den forbindelse lægger Tilsynsmyndigheden vægt på det bidrag, udvikling af regionale lufthavne kan yde. Den finder således, at

—

en stigende udnyttelse af de regionale lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen i de store europæiske hovedlufthavne. I sin hvidbog med titlen »Den Europæiske transportpolitik frem til 2010 — De svære valg« (8) anfører Kommissionen, at »nok foreligger der allerede nu en konkret handlingsplan for afhjælpning af overbelastningen af luftrummet, men man er stadigvæk ikke tilstrækkeligt opmærksom på eller interesseret i overbelastningen på jorden, og det selv om næsten halvdelen af de 50 største europæiske lufthavne allerede har nået eller er tæt ved at nå mætningspunktet for kapaciteten på jorden«

| — | flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger fremmer de europæiske borgeres mobilitet |
| --- | --- |

—

flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger fremmer de europæiske borgeres mobilitet

| — | udvikling af disse lufthavne også bidrager til udviklingen af de pågældende regionale økonomier. |
| --- | --- |

—

udvikling af disse lufthavne også bidrager til udviklingen af de pågældende regionale økonomier.

Når det drejer sig om at udvide deres udbud, befinder de regionale lufthavne sig imidlertid ofte i en mindre gunstig situation end store europæiske hovedlufthavne som London, Paris og Frankfurt. De har ikke noget førende luftfartsselskab, som har samlet sin virksomhed dér for at kunne tilbyde sine passagerer det maksimale antal tilslutningsmuligheder og udnytte de stordriftsfordele, der er forbundet med denne struktur. De har ikke nødvendigvis opnået en tilstrækkelig kritisk størrelse til at være tilstrækkeligt attraktive. Desuden har regionale lufthavne ofte også det handicap, at de på grund af deres beliggenhed i kriseramte områder ikke har noget godt image eller nogen høj profil.

| (11) | Det er baggrunden for, at Tilsynsmyndigheden i nærværende retningslinjer stiller sig positivt over for udvikling af de regionale lufthavne og samtidig lægger vægt på at sikre fuld overholdelse af principperne om gennemskuelighed, ikke-diskrimination og proportionalitet for at undgå enhver form for konkurrencefordrejning, som strider mod den fælles interesse, hvad angår offentlig finansiering til regionale lufthavne og statsstøtte til luftfartsselskaber. |
| --- | --- |

(11)

Det er baggrunden for, at Tilsynsmyndigheden i nærværende retningslinjer stiller sig positivt over for udvikling af de regionale lufthavne og samtidig lægger vægt på at sikre fuld overholdelse af principperne om gennemskuelighed, ikke-diskrimination og proportionalitet for at undgå enhver form for konkurrencefordrejning, som strider mod den fælles interesse, hvad angår offentlig finansiering til regionale lufthavne og statsstøtte til luftfartsselskaber.

| (12) | En sådan politik skal ligeledes harmonere med de generelle mål for transportpolitikken, herunder navnlig intermodalitet med jernbanerne. I de seneste år er der både på politisk hold og rent finansielt ydet et betydeligt bidrag til ambitiøse programmer for udvikling af et højhastighedstognet. Højhastighedstog er et meget attraktivt alternativ til fly i henseende til rejsetid, pris, komfort og bæredygtig udvikling. Til trods for den indsats, der fortsat skal gøres for at udbygge netværket af højhastighedstog inden for hele EØS-området, vil det derfor være hensigtsmæssigt at søge at udnytte kapaciteten inden for højhastighedstog, sikre effektive forbindelser af høj kvalitet og anspore operatørerne i jernbane- og luftfartssektoren til at samarbejde i overensstemmelse med EØS-aftalens artikel 53 for at udvikle en komplementaritet mellem jernbaner og luftfart i brugernes interesse. |
| --- | --- |

(12)

En sådan politik skal ligeledes harmonere med de generelle mål for transportpolitikken, herunder navnlig intermodalitet med jernbanerne. I de seneste år er der både på politisk hold og rent finansielt ydet et betydeligt bidrag til ambitiøse programmer for udvikling af et højhastighedstognet. Højhastighedstog er et meget attraktivt alternativ til fly i henseende til rejsetid, pris, komfort og bæredygtig udvikling. Til trods for den indsats, der fortsat skal gøres for at udbygge netværket af højhastighedstog inden for hele EØS-området, vil det derfor være hensigtsmæssigt at søge at udnytte kapaciteten inden for højhastighedstog, sikre effektive forbindelser af høj kvalitet og anspore operatørerne i jernbane- og luftfartssektoren til at samarbejde i overensstemmelse med EØS-aftalens artikel 53 for at udvikle en komplementaritet mellem jernbaner og luftfart i brugernes interesse.

| (13) | I det omfang der i disse retningslinjer tages stilling til bl.a. spørgsmålet om, hvorvidt der foreligger statsstøtte eller ej, er de udtryk for Tilsynsmyndighedens generelle fortolkning af disse spørgsmål på nuværende tidspunkt. Denne stillingtagen er vejledende og foregriber ikke den fortolkning, som Domstolen og Førsteinstansretten måtte anlægge. |
| --- | --- |

(13)

I det omfang der i disse retningslinjer tages stilling til bl.a. spørgsmålet om, hvorvidt der foreligger statsstøtte eller ej, er de udtryk for Tilsynsmyndighedens generelle fortolkning af disse spørgsmål på nuværende tidspunkt. Denne stillingtagen er vejledende og foregriber ikke den fortolkning, som Domstolen og Førsteinstansretten måtte anlægge.

30A.3.   Anvendelsesområde og fælles regler for statsstøttes forenelighed

30A.3.1.   Anvendelsesområde og retsgrundlag

| (14) | I nærværende retningslinjer fastlægges det, i hvilket omfang og hvordan Tilsynsmyndigheden vil tage stilling til offentlig finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftruter på grundlag af statsstøttereglerne og procedurerne. Tilsynsmyndigheden vil i sine vurderinger basere sig på EØS-aftalens artikel 59, stk. 2, eller artikel 61, stk. 3, litra a), b) eller c). |
| --- | --- |

(14)

I nærværende retningslinjer fastlægges det, i hvilket omfang og hvordan Tilsynsmyndigheden vil tage stilling til offentlig finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftruter på grundlag af statsstøttereglerne og procedurerne. Tilsynsmyndigheden vil i sine vurderinger basere sig på EØS-aftalens artikel 59, stk. 2, eller artikel 61, stk. 3, litra a), b) eller c).

| (15) | I henhold til EØS-aftalens artikel 59, stk. 2, kan EFTA-staterne med hensyn til virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, indrømme undtagelser fra statsstøttereglerne, hvis anvendelsen heraf retligt eller faktisk hindrer opfyldelsen af de særlige opgaver, som er betroet dem, og udviklingen i samhandelen ikke påvirkes i et sådant omfang, at det strider mod de kontraherende parters interesse. |
| --- | --- |

(15)

I henhold til EØS-aftalens artikel 59, stk. 2, kan EFTA-staterne med hensyn til virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, indrømme undtagelser fra statsstøttereglerne, hvis anvendelsen heraf retligt eller faktisk hindrer opfyldelsen af de særlige opgaver, som er betroet dem, og udviklingen i samhandelen ikke påvirkes i et sådant omfang, at det strider mod de kontraherende parters interesse.

| (16) | EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, opregner de former for statsstøtte, der kan erklæres forenelige med EØS-aftalens rette funktion. Artikel 61, stk. 3, litra a) og c), i aftalen indeholder undtagelsesbestemmelser for støtte til at fremme eller lette udviklingen i visse regioner og/eller erhvervsgrene. |
| --- | --- |

(16)

EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, opregner de former for statsstøtte, der kan erklæres forenelige med EØS-aftalens rette funktion. Artikel 61, stk. 3, litra a) og c), i aftalen indeholder undtagelsesbestemmelser for støtte til at fremme eller lette udviklingen i visse regioner og/eller erhvervsgrene.

| (17) | I kapitel 25 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (herefter »regionalstøtteretningslinjerne«) anførte Tilsynsmyndigheden, under hvilke betingelser regionalstøtte kan anses for at være forenelig med EØS-aftalen i overensstemmelse artikel 61, stk. 3, litra a) og c). Ifølge disse bestemmelser vil driftsstøtte (9) til lufthavne eller luftfartsselskaber (f.eks. i form af statsstøtte) kun kunne anses for at være forenelig i særlige undtagelsestilfælde og på meget strenge betingelser i de fattigste områder i Europa, dvs. de regioner, der falder ind under undtagelsesbestemmelsen i artikel EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra a), og i tyndt befolkede regioner (10). |
| --- | --- |

(17)

I kapitel 25 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (herefter »regionalstøtteretningslinjerne«) anførte Tilsynsmyndigheden, under hvilke betingelser regionalstøtte kan anses for at være forenelig med EØS-aftalen i overensstemmelse artikel 61, stk. 3, litra a) og c). Ifølge disse bestemmelser vil driftsstøtte (9) til lufthavne eller luftfartsselskaber (f.eks. i form af statsstøtte) kun kunne anses for at være forenelig i særlige undtagelsestilfælde og på meget strenge betingelser i de fattigste områder i Europa, dvs. de regioner, der falder ind under undtagelsesbestemmelsen i artikel EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra a), og i tyndt befolkede regioner (10).

| (18) | I overensstemmelse med artikel 61, stk. 3, litra b), kan støtte, der kan fremme virkeliggørelsen af store projekter af fælleseuropæisk interesse, anses for at være forenelig med fællesmarkedet. Der henvises særlig til projekter, som indgår i transeuropæiske net, hvilket kan omfatte lufthavnsprojekter. |
| --- | --- |

(18)

I overensstemmelse med artikel 61, stk. 3, litra b), kan støtte, der kan fremme virkeliggørelsen af store projekter af fælleseuropæisk interesse, anses for at være forenelig med fællesmarkedet. Der henvises særlig til projekter, som indgår i transeuropæiske net, hvilket kan omfatte lufthavnsprojekter.

| (19) | Når de ovennævnte bestemmelser ikke finder anvendelse, vil Tilsynsmyndigheden tage stilling til støtte ydet til lufthavne og statsstøtte på grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). I det følgende redegøres der for, hvilke principper Tilsynsmyndigheden vil lægge til grund i sin vurdering. |
| --- | --- |

(19)

Når de ovennævnte bestemmelser ikke finder anvendelse, vil Tilsynsmyndigheden tage stilling til støtte ydet til lufthavne og statsstøtte på grundlag af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). I det følgende redegøres der for, hvilke principper Tilsynsmyndigheden vil lægge til grund i sin vurdering.

30A.3.2.   Eksistensen af statsstøtte

30A.3.2.1.   Lufthavnes udøvelse af økonomisk virksomhed

| (20) | EØS-aftalen er neutral med hensyn til en stats valg af henholdsvis offentligt- eller privatejede lufthavne . I spørgsmålet om, hvorvidt der foreligger statsstøtte eller ej, er det afgørende punkt, om modtageren udøver økonomisk virksomhed eller ej . Der kan ikke herske tvivl om, at luftfartsselskaber udøver økonomisk virksomhed. På samme måde skal en lufthavn, når den udøver økonomisk virksomhed, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde betragtes som en virksomhed efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (11). Der kan ikke herske tvivl om, at luftfartsselskaber udøver økonomisk virksomhed. På samme måde skal en lufthavn, når den udøver økonomisk virksomhed, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde betragtes som en virksomhed efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (12). |
| --- | --- |

(20)

EØS-aftalen er neutral med hensyn til en stats valg af henholdsvis offentligt- eller privatejede lufthavne . I spørgsmålet om, hvorvidt der foreligger statsstøtte eller ej, er det afgørende punkt, om modtageren udøver økonomisk virksomhed eller ej . Der kan ikke herske tvivl om, at luftfartsselskaber udøver økonomisk virksomhed. På samme måde skal en lufthavn, når den udøver økonomisk virksomhed, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde betragtes som en virksomhed efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (11). Der kan ikke herske tvivl om, at luftfartsselskaber udøver økonomisk virksomhed. På samme måde skal en lufthavn, når den udøver økonomisk virksomhed, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde betragtes som en virksomhed efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (12).

| (21) | I »Aéroports de Paris«-dommen (13) statuerede Domstolen, at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenesteydelser til luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere i lufthavnen, er former for virksomhed af økonomisk karakter, idet de dels består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, dels er de nævnte former for virksomhed ikke afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed, og de kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. |
| --- | --- |

(21)

I »Aéroports de Paris«-dommen (13) statuerede Domstolen, at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenesteydelser til luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere i lufthavnen, er former for virksomhed af økonomisk karakter, idet de dels består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, dels er de nævnte former for virksomhed ikke afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed, og de kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på.

| (22) | Ikke alle lufthavnsoperatørens aktiviteter i en lufthavn er dog nødvendigvis af økonomisk karakter. Der må sondres mellem de forskellige former for virksomhed for at fastslå, om de er af økonomisk karakter eller ej (14). |
| --- | --- |

(22)

Ikke alle lufthavnsoperatørens aktiviteter i en lufthavn er dog nødvendigvis af økonomisk karakter. Der må sondres mellem de forskellige former for virksomhed for at fastslå, om de er af økonomisk karakter eller ej (14).

| (23) | Som Domstolen påpeger, er virksomhed, som normalt henhører under statens ansvar i udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed, ikke af økonomisk karakter og er ikke omfattet af statsstøttereglernes anvendelsesområde. Der kan f.eks. være tale om sikkerhed, luftkontrol, politi og toldvæsen. Generelt skal finansieringen af disse aktiviteter være strengt begrænset til at opveje de omkostninger, de afføder, og må ikke bruges til i stedet at finansiere andre økonomiske aktiviteter (15). Som Kommissionen har forklaret i sin meddelelse af 10. oktober 2001 efter begivenhederne den 11. september 2001, er det »indlysende, at selv om visse foranstaltninger pålægges luftfartsselskaberne og andre aktører inden for sektoren som f.eks. lufthavne, udbydere af ground handlingstjeneste og flyveledelse, må offentlig finansiering heraf ikke give anledning til, at der ydes driftsstøtte, der er uforenelig med traktaten«. |
| --- | --- |

(23)

Som Domstolen påpeger, er virksomhed, som normalt henhører under statens ansvar i udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed, ikke af økonomisk karakter og er ikke omfattet af statsstøttereglernes anvendelsesområde. Der kan f.eks. være tale om sikkerhed, luftkontrol, politi og toldvæsen. Generelt skal finansieringen af disse aktiviteter være strengt begrænset til at opveje de omkostninger, de afføder, og må ikke bruges til i stedet at finansiere andre økonomiske aktiviteter (15). Som Kommissionen har forklaret i sin meddelelse af 10. oktober 2001 efter begivenhederne den 11. september 2001, er det »indlysende, at selv om visse foranstaltninger pålægges luftfartsselskaberne og andre aktører inden for sektoren som f.eks. lufthavne, udbydere af ground handlingstjeneste og flyveledelse, må offentlig finansiering heraf ikke give anledning til, at der ydes driftsstøtte, der er uforenelig med traktaten«.

30A.3.2.2.   Lufthavnenes aktiviteter er tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse

| (24) | Visse former for virksomhed, som lufthavnene udøver, kan af den kompetente offentlige myndighed anses for at være en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse. Myndigheden pålægger i så fald lufthavnsoperatøren en række forpligtelser til offentlig tjeneste for at sikre, at almenhedens interesse tilgodeses på passende måde. Under sådanne omstændigheder kan lufthavnsoperatøren kompenseres af de offentlige myndigheder for de ekstra omkostninger, som forpligtelsen til offentlig tjeneste medfører. Det kan i denne forbindelse ikke udelukkes, at administrationen af en lufthavn i undtagelsestilfælde kan betragtes som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse. Den offentlige myndighed kan således pålægge en sådan lufthavn forpligtelser til offentlig tjeneste — hvis den f.eks. ligger i en isoleret region — og eventuelt beslutte at kompensere den herfor. Det skal dog bemærkes, at driften af en lufthavn som helhed som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse ikke bør omfatte aktiviteter, der ikke er direkte forbundet med dens grundlæggende aktiviteter som anført under punkt 43.iv. |
| --- | --- |

(24)

Visse former for virksomhed, som lufthavnene udøver, kan af den kompetente offentlige myndighed anses for at være en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse. Myndigheden pålægger i så fald lufthavnsoperatøren en række forpligtelser til offentlig tjeneste for at sikre, at almenhedens interesse tilgodeses på passende måde. Under sådanne omstændigheder kan lufthavnsoperatøren kompenseres af de offentlige myndigheder for de ekstra omkostninger, som forpligtelsen til offentlig tjeneste medfører. Det kan i denne forbindelse ikke udelukkes, at administrationen af en lufthavn i undtagelsestilfælde kan betragtes som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse. Den offentlige myndighed kan således pålægge en sådan lufthavn forpligtelser til offentlig tjeneste — hvis den f.eks. ligger i en isoleret region — og eventuelt beslutte at kompensere den herfor. Det skal dog bemærkes, at driften af en lufthavn som helhed som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse ikke bør omfatte aktiviteter, der ikke er direkte forbundet med dens grundlæggende aktiviteter som anført under punkt 43.iv.

| (25) | Tilsynsmyndigheden skal i denne sammenhæng henvise til Domstolens dom i Altmark-sagen (16), som har skabt retspraksis på dette område. Domstolen har statueret, at kompensation for forpligtelser til offentlig tjeneste ikke udgør statsstøtte efter artikel 87 i EF-traktaten, når følgende fire kriterier er opfyldt:






  1. | den begunstigede virksomhed skal faktisk være blevet pålagt at opfylde forpligtelser til offentlig tjeneste (forsyningspligt), og disse forpligtelser skal være klart defineret |
| --- | --- | --- |

(25)

Tilsynsmyndigheden skal i denne sammenhæng henvise til Domstolens dom i Altmark-sagen (16), som har skabt retspraksis på dette område. Domstolen har statueret, at kompensation for forpligtelser til offentlig tjeneste ikke udgør statsstøtte efter artikel 87 i EF-traktaten, når følgende fire kriterier er opfyldt:

1.

den begunstigede virksomhed skal faktisk være blevet pålagt at opfylde forpligtelser til offentlig tjeneste (forsyningspligt), og disse forpligtelser skal være klart defineret

| 2. | de kriterier, der vil være grundlag for beregningen af kompensationen, skal være fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde |
| --- | --- |

2.

de kriterier, der vil være grundlag for beregningen af kompensationen, skal være fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde

| 3. | kompensationen må ikke overstige, hvad der er nødvendigt for helt eller delvis at dække omkostningerne i forbindelse med opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne og |
| --- | --- |

3.

kompensationen må ikke overstige, hvad der er nødvendigt for helt eller delvis at dække omkostningerne i forbindelse med opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne og

| 4. | når udvælgelsen af den virksomhed, der pålægges at levere offentlige tjenesteydelser, i et konkret tilfælde ikke finder sted i henhold til reglerne om offentlig licitation, skal kompensationen fastlægges på basis af en analyse af de omkostninger, som en mellemstor virksomhed, der drives effektivt, og som har et tilstrækkelig antal transportmidler til at imødekomme det efterspurgte behov for offentlige tjenesteydelser, ville have i forbindelse med opfyldelsen af forpligtelserne, idet der tages højde for den hermed forbundne indtægt samt en rimelig fortjeneste. |
| --- | --- |

4.

når udvælgelsen af den virksomhed, der pålægges at levere offentlige tjenesteydelser, i et konkret tilfælde ikke finder sted i henhold til reglerne om offentlig licitation, skal kompensationen fastlægges på basis af en analyse af de omkostninger, som en mellemstor virksomhed, der drives effektivt, og som har et tilstrækkelig antal transportmidler til at imødekomme det efterspurgte behov for offentlige tjenesteydelser, ville have i forbindelse med opfyldelsen af forpligtelserne, idet der tages højde for den hermed forbundne indtægt samt en rimelig fortjeneste.

| (26) | Når de betingelser, der er fastsat i Altmark-dommen, er opfyldt, udgør kompensation for forpligtelser til offentlig tjeneste, som pålægges en lufthavnsoperatør, ikke statsstøtte. |
| --- | --- |

(26)

Når de betingelser, der er fastsat i Altmark-dommen, er opfyldt, udgør kompensation for forpligtelser til offentlig tjeneste, som pålægges en lufthavnsoperatør, ikke statsstøtte.

| (27) | Offentlig finansiering af lufthavne, der ikke opfylder de ovennævnte betingelser, kan udgøre statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, når den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(27)

Offentlig finansiering af lufthavne, der ikke opfylder de ovennævnte betingelser, kan udgøre statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, når den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen.

30A.3.2.3.   Påvirkning af samhandelen mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen i forbindelse med finansiering af lufthavne

| (28) | Konkurrencen mellem lufthavne kan vurderes på baggrund af luftfartsselskabernes valgkriterier og navnlig ved at sammenligne en række faktorer som f.eks. arten af den tilbudte lufthavnsservice og af de berørte kunder, befolkning eller økonomisk aktivitet, overbelastning, adgang over land og endvidere størrelsen af afgifterne for benyttelse af lufthavnsinfrastruktur og -service. Afgiftsniveauet er et væsentligt element, fordi offentlig finansiering af en lufthavn vil kunne anvendes til at holde lufthavnsafgifterne på et kunstigt lavt niveau for at tiltrække trafik og i betydelig grad kan fordreje konkurrencen. |
| --- | --- |

(28)

Konkurrencen mellem lufthavne kan vurderes på baggrund af luftfartsselskabernes valgkriterier og navnlig ved at sammenligne en række faktorer som f.eks. arten af den tilbudte lufthavnsservice og af de berørte kunder, befolkning eller økonomisk aktivitet, overbelastning, adgang over land og endvidere størrelsen af afgifterne for benyttelse af lufthavnsinfrastruktur og -service. Afgiftsniveauet er et væsentligt element, fordi offentlig finansiering af en lufthavn vil kunne anvendes til at holde lufthavnsafgifterne på et kunstigt lavt niveau for at tiltrække trafik og i betydelig grad kan fordreje konkurrencen.

| (29) | Tilsynsmyndigheden skønner dog i forbindelse med disse retningslinjer, at de kategorier, der er beskrevet i punkt 7 kan tjene som indikator for, i hvilket omfang lufthavne er i konkurrence med hinanden og dermed i hvilket omfang en offentlig finansiering af en lufthavn kan virke konkurrencefordrejende.
  Offentlig finansiering af nationale lufthavne og EØS-lufthavne (kategori A og B) vil således normalt blive anset for at fordreje eller true med at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen. Omvendt er der ikke stor sandsynlighed for, at støtte, der ydes til små regionale lufthavne (kategori D), kan fordreje konkurrencen eller berøre samhandelen i et sådant omfang, at det strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(29)

Tilsynsmyndigheden skønner dog i forbindelse med disse retningslinjer, at de kategorier, der er beskrevet i punkt 7 kan tjene som indikator for, i hvilket omfang lufthavne er i konkurrence med hinanden og dermed i hvilket omfang en offentlig finansiering af en lufthavn kan virke konkurrencefordrejende.

Offentlig finansiering af nationale lufthavne og EØS-lufthavne (kategori A og B) vil således normalt blive anset for at fordreje eller true med at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen. Omvendt er der ikke stor sandsynlighed for, at støtte, der ydes til små regionale lufthavne (kategori D), kan fordreje konkurrencen eller berøre samhandelen i et sådant omfang, at det strider mod den fælles interesse.

| (30) | Ud over disse generelle indikationer er det imidlertid ikke muligt at fastlægge regler for alle de mange forskellige situationer, der kan opstå, specielt hvad angår lufthavne i kategori C og D.
  Enhver foranstaltning, der kan udgøre statsstøtte til en lufthavn, skal derfor anmeldes, således at dens virkning for konkurrencen og samhandelen mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen kan undersøges, eventuelt sammen med dens forenelighed med EØS-aftalens rette funktion. |
| --- | --- |

(30)

Ud over disse generelle indikationer er det imidlertid ikke muligt at fastlægge regler for alle de mange forskellige situationer, der kan opstå, specielt hvad angår lufthavne i kategori C og D.

Enhver foranstaltning, der kan udgøre statsstøtte til en lufthavn, skal derfor anmeldes, således at dens virkning for konkurrencen og samhandelen mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen kan undersøges, eventuelt sammen med dens forenelighed med EØS-aftalens rette funktion.

| (31) | Kommissionens afgørelse af 13. juli 2005 om anvendelsen af EF-traktatens artikel 86 på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste finder anvendelse, når lufthavne i kategori D har fået overdraget en opgave af almindelig økonomisk interesse. Kompensationer for offentlig tjeneste, der udgør statsstøtte, er imidlertid fritaget for anmeldelsespligten, så længe kompensationen opfylder visse betingelser fastsat i denne afgørelse (17). Kommissionsafgørelsen er endnu ikke blevet inkorporeret i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionens afgørelse af 13. juli 2005 om anvendelsen af EF-traktatens artikel 86 på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste finder anvendelse, når lufthavne i kategori D har fået overdraget en opgave af almindelig økonomisk interesse. Kompensationer for offentlig tjeneste, der udgør statsstøtte, er imidlertid fritaget for anmeldelsespligten, så længe kompensationen opfylder visse betingelser fastsat i denne afgørelse (17). Kommissionsafgørelsen er endnu ikke blevet inkorporeret i EØS-aftalen.

30A.3.2.4.   Det markedsøkonomiske investorprincip

| (32) | I henhold til EØS-aftalens artikel 125 berører aftalen på ingen måde de regler om ejendomsret, der gælder i de kontraherende stater. Det betyder, at de kontraherende stater kan eje og lede virksomheder og erhverve aktier eller andre andele i offentlige eller private virksomheder. |
| --- | --- |

(32)

I henhold til EØS-aftalens artikel 125 berører aftalen på ingen måde de regler om ejendomsret, der gælder i de kontraherende stater. Det betyder, at de kontraherende stater kan eje og lede virksomheder og erhverve aktier eller andre andele i offentlige eller private virksomheder.

| (33) | Dette princip medfører, at Tilsynsmyndigheden hverken må straffe eller begunstige offentlige myndigheder, som erhverver kapitalandele i visse selskaber. Det er heller ikke Tilsynsmyndighedens opgave at udtale sig om virksomhedernes valg mellem forskellige finansieringsformer. |
| --- | --- |

(33)

Dette princip medfører, at Tilsynsmyndigheden hverken må straffe eller begunstige offentlige myndigheder, som erhverver kapitalandele i visse selskaber. Det er heller ikke Tilsynsmyndighedens opgave at udtale sig om virksomhedernes valg mellem forskellige finansieringsformer.

| (34) | Derfor skelnes der i disse retningslinjer ikke mellem de forskellige typer begunstigede med hensyn til deres juridiske struktur eller deres tilhørsforhold til enten den offentlige eller den private sektor, og alle henvisninger til lufthavne eller virksomheder, som administrerer dem, omfatter alle typer juridiske enheder. |
| --- | --- |

(34)

Derfor skelnes der i disse retningslinjer ikke mellem de forskellige typer begunstigede med hensyn til deres juridiske struktur eller deres tilhørsforhold til enten den offentlige eller den private sektor, og alle henvisninger til lufthavne eller virksomheder, som administrerer dem, omfatter alle typer juridiske enheder.

| (35) | Disse principper om ikke-diskrimination og lighed fritager i øvrigt ikke de offentlige myndigheder eller de offentlige virksomheder for at anvende konkurrencereglerne. |
| --- | --- |

(35)

Disse principper om ikke-diskrimination og lighed fritager i øvrigt ikke de offentlige myndigheder eller de offentlige virksomheder for at anvende konkurrencereglerne.

| (36) | Uanset om der er tale om offentlig finansiering af lufthavne eller finansiering, som offentlige myndigheder direkte eller indirekte har ydet luftfartsselskaber, vil Kommissionen derfor vurdere, om der foreligger statsstøtte, ved at undersøge, om »en privat virksomhed ud fra udsigterne til rentabel drift under lignende omstændigheder ville have foretaget en sådan kapitalforhøjelse, idet der herved skal ses bort fra ethvert socialt, politisk eller regionalt hensyn til den pågældende sektor« (18). |
| --- | --- |

(36)

Uanset om der er tale om offentlig finansiering af lufthavne eller finansiering, som offentlige myndigheder direkte eller indirekte har ydet luftfartsselskaber, vil Kommissionen derfor vurdere, om der foreligger statsstøtte, ved at undersøge, om »en privat virksomhed ud fra udsigterne til rentabel drift under lignende omstændigheder ville have foretaget en sådan kapitalforhøjelse, idet der herved skal ses bort fra ethvert socialt, politisk eller regionalt hensyn til den pågældende sektor« (18).

| (37) | Domstolen har præciseret, at »det lighedsprincip, som regeringerne har påberåbt sig som et almindeligt gældende princip i forholdet mellem de offentlige og de private virksomheder, forudsætter, at de to grupper af virksomheder befinder sig i sammenlignelige situationer. Inden for rammerne af den til enhver tid bestående lovgivning fastlægger de private virksomheder imidlertid deres produktions- og handelsstrategi ud fra navnlig rentabilitetshensyn. De beslutninger, offentlige virksomheder træffer, kan på den anden side være påvirket af helt andre faktorer, nemlig når de offentlige myndigheder søger at varetage samfundsinteresser på en måde, som kan påvirke disse beslutninger«. (19). Det er derfor helt afgørende, hvilke udsigter til profit den markedsøkonomiske aktør, der stiller midlerne til rådighed, har. |
| --- | --- |

(37)

Domstolen har præciseret, at »det lighedsprincip, som regeringerne har påberåbt sig som et almindeligt gældende princip i forholdet mellem de offentlige og de private virksomheder, forudsætter, at de to grupper af virksomheder befinder sig i sammenlignelige situationer. Inden for rammerne af den til enhver tid bestående lovgivning fastlægger de private virksomheder imidlertid deres produktions- og handelsstrategi ud fra navnlig rentabilitetshensyn. De beslutninger, offentlige virksomheder træffer, kan på den anden side være påvirket af helt andre faktorer, nemlig når de offentlige myndigheder søger at varetage samfundsinteresser på en måde, som kan påvirke disse beslutninger«. (19). Det er derfor helt afgørende, hvilke udsigter til profit den markedsøkonomiske aktør, der stiller midlerne til rådighed, har.

| (38) | EU-domstolene har ligeledes præciseret, at en offentlig investors handlemåde skal sammenlignes med den forventede handlemåde hos en privat investor, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (20). Disse betragtninger passer særlig godt på situationen med investeringer i infrastruktur. |
| --- | --- |

(38)

EU-domstolene har ligeledes præciseret, at en offentlig investors handlemåde skal sammenlignes med den forventede handlemåde hos en privat investor, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (20). Disse betragtninger passer særlig godt på situationen med investeringer i infrastruktur.

| (39) | Enhver anvendelse af statsmidler, som EFTA-staterne eller de offentlige myndigheder yder til lufthavnsoperatører eller luftfartsselskaber, skal derfor analyseres i lyset af disse principper. Hvis EFTA-staterne eller myndighederne handler ligesom en privat økonomisk aktør i ovennævnte betydning, udgør de pågældende fordele ikke statsstøtte. |
| --- | --- |

(39)

Enhver anvendelse af statsmidler, som EFTA-staterne eller de offentlige myndigheder yder til lufthavnsoperatører eller luftfartsselskaber, skal derfor analyseres i lyset af disse principper. Hvis EFTA-staterne eller myndighederne handler ligesom en privat økonomisk aktør i ovennævnte betydning, udgør de pågældende fordele ikke statsstøtte.

| (40) | Hvis de offentlige midler derimod stilles til rådighed for en virksomhed på vilkår, der er lempeligere (dvs. med lavere omkostninger) end de vilkår, en privat økonomisk aktør ville tilbyde en virksomhed i en sammenlignelig finansiel og konkurrencemæssig situation, vil førstnævnte virksomhed opnå en fordel, som har karakter af statsstøtte. |
| --- | --- |

(40)

Hvis de offentlige midler derimod stilles til rådighed for en virksomhed på vilkår, der er lempeligere (dvs. med lavere omkostninger) end de vilkår, en privat økonomisk aktør ville tilbyde en virksomhed i en sammenlignelig finansiel og konkurrencemæssig situation, vil førstnævnte virksomhed opnå en fordel, som har karakter af statsstøtte.

| (41) | Hvad angår startstøtte, er det muligt, at en offentlig lufthavn tilstår et luftfartsselskab finansielle fordele af sine egne midler fra sin økonomiske aktivitet, og at dette ikke udgør statsstøtte, hvis den offentlige lufthavn beviser, at den handler som privat investor ved hjælp af f.eks. en virksomhedsplan, hvori rentabilitetsudsigterne for lufthavnens økonomiske aktivitet godtgøres. Hvis en privat lufthavn modsat yder finansieringer, som i virkeligheden blot er en omfordeling af offentlige midler, som den har modtaget af en offentlighed enhed med henblik herpå, betragtes disse tilskud som statsstøtte, i og med at beslutningen om at redistribuere de offentlige midler må tilskrives de offentlige myndigheder. |
| --- | --- |

(41)

Hvad angår startstøtte, er det muligt, at en offentlig lufthavn tilstår et luftfartsselskab finansielle fordele af sine egne midler fra sin økonomiske aktivitet, og at dette ikke udgør statsstøtte, hvis den offentlige lufthavn beviser, at den handler som privat investor ved hjælp af f.eks. en virksomhedsplan, hvori rentabilitetsudsigterne for lufthavnens økonomiske aktivitet godtgøres. Hvis en privat lufthavn modsat yder finansieringer, som i virkeligheden blot er en omfordeling af offentlige midler, som den har modtaget af en offentlighed enhed med henblik herpå, betragtes disse tilskud som statsstøtte, i og med at beslutningen om at redistribuere de offentlige midler må tilskrives de offentlige myndigheder.

| (42) | Anvendelsen af dette princip om den private investor og dermed formodningen om, at der ikke er tale om støtte, forudsætter, at hele den økonomiske model, der gælder for den investerende operatør, er pålidelig: en lufthavn, som ikke finansierer sine investeringer eller ikke afholder de dermed forbundne omkostninger eller hvis driftsomkostninger til dels afholdes via offentlige midler, uden at der er tale om almennyttige opgaver, kan almindeligvis ikke betragtes som en markedsøkonomisk privat operatør, hvilket dog skal undersøges i hvert enkelt tilfælde; det vil derfor være yderst vanskeligt at anvende ovennævnte ræsonnement på en sådan lufthavn. |
| --- | --- |

(42)

Anvendelsen af dette princip om den private investor og dermed formodningen om, at der ikke er tale om støtte, forudsætter, at hele den økonomiske model, der gælder for den investerende operatør, er pålidelig: en lufthavn, som ikke finansierer sine investeringer eller ikke afholder de dermed forbundne omkostninger eller hvis driftsomkostninger til dels afholdes via offentlige midler, uden at der er tale om almennyttige opgaver, kan almindeligvis ikke betragtes som en markedsøkonomisk privat operatør, hvilket dog skal undersøges i hvert enkelt tilfælde; det vil derfor være yderst vanskeligt at anvende ovennævnte ræsonnement på en sådan lufthavn.

30A.4.   Finansiering af lufthavne

| (43) | En lufthavns aktiviteter kan opdeles i følgende kategorier:






  i) | opførelse af lufthavnsinfrastruktur og -udstyr i egentlig forstand (baner, terminaler, forpladser, kontroltårn) eller direkte støttefaciliteter (brandslukningsudstyr, sikkerhedsudstyr) |
| --- | --- | --- |

(43)

En lufthavns aktiviteter kan opdeles i følgende kategorier:

i)

opførelse af lufthavnsinfrastruktur og -udstyr i egentlig forstand (baner, terminaler, forpladser, kontroltårn) eller direkte støttefaciliteter (brandslukningsudstyr, sikkerhedsudstyr)

| ii) | drift af infrastruktur, som omfatter vedligeholdelse og forvaltning af lufthavnsinfrastruktur |
| --- | --- |

ii)

drift af infrastruktur, som omfatter vedligeholdelse og forvaltning af lufthavnsinfrastruktur

| iii) | levering af lufthavnstjenester i tilslutning til lufttransport, bl.a. groundhandling og brug af dermed forbunden infrastruktur, brandvæsen, udrykningstjenester, sikkerhedstjenester osv. og |
| --- | --- |

iii)

levering af lufthavnstjenester i tilslutning til lufttransport, bl.a. groundhandling og brug af dermed forbunden infrastruktur, brandvæsen, udrykningstjenester, sikkerhedstjenester osv. og

| iv) | kommercielle aktiviteter, der ikke er direkte forbundet ned en lufthavns grundlæggende aktiviteter, og som bl.a. omfatter bygning, finansiering, drift og udlejning af lokaler og fast ejendom, ikke blot til kontor- og lagerbrug, men også til hoteller og industrivirksomheder på lufthavnsområdet samt forretninger, restauranter og parkeringsfaciliteter. Da disse aktiviteter ikke indgår i »transportaktiviteter«, er den offentlige finansiering heraf ikke omfattet af disse retningslinjer og vil blive undersøgt på baggrund af de relevante sektorspecifikke og horisontale regler. Da disse aktiviteter ikke indgår i »transportaktiviteter«, er den offentlige finansiering heraf ikke omfattet af disse retningslinjer og vil blive undersøgt på baggrund af de relevante sektorspecifikke og horisontale regler. |
| --- | --- |

iv)

kommercielle aktiviteter, der ikke er direkte forbundet ned en lufthavns grundlæggende aktiviteter, og som bl.a. omfatter bygning, finansiering, drift og udlejning af lokaler og fast ejendom, ikke blot til kontor- og lagerbrug, men også til hoteller og industrivirksomheder på lufthavnsområdet samt forretninger, restauranter og parkeringsfaciliteter. Da disse aktiviteter ikke indgår i »transportaktiviteter«, er den offentlige finansiering heraf ikke omfattet af disse retningslinjer og vil blive undersøgt på baggrund af de relevante sektorspecifikke og horisontale regler. Da disse aktiviteter ikke indgår i »transportaktiviteter«, er den offentlige finansiering heraf ikke omfattet af disse retningslinjer og vil blive undersøgt på baggrund af de relevante sektorspecifikke og horisontale regler.

| (44) | Nærværende retningslinjer gælder for samtlige lufthavnsaktiviteter, undtagen sikkerhedsopgaver, flyvekontrol eller enhver anden aktivitet, som påhviler en EFTA-stat inden for rammerne af dens beføjelser som offentlig myndighed (21). |
| --- | --- |

(44)

Nærværende retningslinjer gælder for samtlige lufthavnsaktiviteter, undtagen sikkerhedsopgaver, flyvekontrol eller enhver anden aktivitet, som påhviler en EFTA-stat inden for rammerne af dens beføjelser som offentlig myndighed (21).

30A.4.1.   Finansiering af lufthavnsinfrastruktur

| (45) | I dette afsnit behandles støtte til opførelse af lufthavnsinfrastruktur og udstyr i egentlig forstand eller direkte støttefaciliteter som defineret i ovenstående punkt 43.i og 44. |
| --- | --- |

(45)

I dette afsnit behandles støtte til opførelse af lufthavnsinfrastruktur og udstyr i egentlig forstand eller direkte støttefaciliteter som defineret i ovenstående punkt 43.i og 44.

| (46) | Infrastruktur er grundlaget for lufthavnsoperatørens økonomiske virksomhed. Men via disse infrastrukturer kan en stat også påvirke f.eks. den regionale økonomiske udvikling, den fysisk planlægning og transportpolitikken. |
| --- | --- |

(46)

Infrastruktur er grundlaget for lufthavnsoperatørens økonomiske virksomhed. Men via disse infrastrukturer kan en stat også påvirke f.eks. den regionale økonomiske udvikling, den fysisk planlægning og transportpolitikken.

| (47) | En lufthavnsoperatør bør, i og med at den udøver økonomisk virksomhed i den betydning, der er fastlagt i Domstolens dom (jf. punkt 21), finansiere omkostningerne ved anvendelse eller opførelse af infrastruktur, som den forvalter, med sine egne midler. Derfor kan der, hvis en EFTA-stat (også på regionalt eller lokalt niveau) uden at handle som en privat investor stiller lufthavnsinfrastruktur til rådighed for en operatør uden nogen passende finansiel modydelse, eller hvis en operatør modtager offentlig støtte til at finansiere infrastruktur, være tale om, at operatøren opnår en økonomisk fordel til skade for sine konkurrenter, hvorfor en sådan foranstaltning skal anmeldes og undersøges på baggrund af statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

(47)

En lufthavnsoperatør bør, i og med at den udøver økonomisk virksomhed i den betydning, der er fastlagt i Domstolens dom (jf. punkt 21), finansiere omkostningerne ved anvendelse eller opførelse af infrastruktur, som den forvalter, med sine egne midler. Derfor kan der, hvis en EFTA-stat (også på regionalt eller lokalt niveau) uden at handle som en privat investor stiller lufthavnsinfrastruktur til rådighed for en operatør uden nogen passende finansiel modydelse, eller hvis en operatør modtager offentlig støtte til at finansiere infrastruktur, være tale om, at operatøren opnår en økonomisk fordel til skade for sine konkurrenter, hvorfor en sådan foranstaltning skal anmeldes og undersøges på baggrund af statsstøttereglerne.

| (48) | Kommissionen og Tilsynsmyndigheden har allerede tidligere haft lejlighed til at præcisere, på hvilke betingelser transaktioner som f.eks. salg af jord og bygninger (22) eller privatisering af en virksomhed (23) efter deres opfattelse ikke rejser problemer med statsstøtte. Det er almindeligvis tilfældet, hvis salget finder sted til markedspris, navnlig hvis prisen fremkommer efter et tilstrækkelig publiceret, offentligt, ubetinget og ikke-diskriminerende udbud, som sikrer ligebehandling af potentielle tilbudsgivere. Med forbehold af forpligtelserne i forbindelse med de gældende regler og principper for offentlige indkøb og koncessioner, der måtte finde anvendelse, gælder samme ræsonnement i princippet tilsvarende for offentlige myndigheders salg eller tilrådighedsstillelse af infrastruktur. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen og Tilsynsmyndigheden har allerede tidligere haft lejlighed til at præcisere, på hvilke betingelser transaktioner som f.eks. salg af jord og bygninger (22) eller privatisering af en virksomhed (23) efter deres opfattelse ikke rejser problemer med statsstøtte. Det er almindeligvis tilfældet, hvis salget finder sted til markedspris, navnlig hvis prisen fremkommer efter et tilstrækkelig publiceret, offentligt, ubetinget og ikke-diskriminerende udbud, som sikrer ligebehandling af potentielle tilbudsgivere. Med forbehold af forpligtelserne i forbindelse med de gældende regler og principper for offentlige indkøb og koncessioner, der måtte finde anvendelse, gælder samme ræsonnement i princippet tilsvarende for offentlige myndigheders salg eller tilrådighedsstillelse af infrastruktur.

| (49) | Det er imidlertid ikke muligt på forhånd at udelukke forekomsten af støtteelementer i absolut alle tilfælde. Der kan f.eks. foreligge statsstøtte, hvis det viser sig, at infrastrukturen er tildelt en forudbestemt operatør, som derved opnår en uberettiget fordel, eller at en uforklarlig forskel mellem salgsprisen og en nylig opførelsespris giver køberen en uberettiget fordel. |
| --- | --- |

(49)

Det er imidlertid ikke muligt på forhånd at udelukke forekomsten af støtteelementer i absolut alle tilfælde. Der kan f.eks. foreligge statsstøtte, hvis det viser sig, at infrastrukturen er tildelt en forudbestemt operatør, som derved opnår en uberettiget fordel, eller at en uforklarlig forskel mellem salgsprisen og en nylig opførelsespris giver køberen en uberettiget fordel.

| (50) | Især vil det, hvis lufthavnsoperatøren får stillet ekstra infrastruktur, der ikke var forudset på tidspunktet for tildelingen af den eksisterende infrastruktur, til rådighed, være nødvendigt, at operatøren betaler en leje, som svarer til markedsværdien og bl.a. afspejler omkostningerne til denne nye infrastruktur og den periode, i hvilken den udnyttes. Hvis der i den oprindelige kontrakt desuden ikke var forudset en udbygning af infrastrukturen, vil det bl.a. være nødvendigt, at den ekstra infrastruktur er nøje forbundet med driften af den eksisterende infrastruktur, og at formålet i operatørens oprindelige kontrakt fortsat er det samme. |
| --- | --- |

(50)

Især vil det, hvis lufthavnsoperatøren får stillet ekstra infrastruktur, der ikke var forudset på tidspunktet for tildelingen af den eksisterende infrastruktur, til rådighed, være nødvendigt, at operatøren betaler en leje, som svarer til markedsværdien og bl.a. afspejler omkostningerne til denne nye infrastruktur og den periode, i hvilken den udnyttes. Hvis der i den oprindelige kontrakt desuden ikke var forudset en udbygning af infrastrukturen, vil det bl.a. være nødvendigt, at den ekstra infrastruktur er nøje forbundet med driften af den eksisterende infrastruktur, og at formålet i operatørens oprindelige kontrakt fortsat er det samme.

| (51) | Hvis det ikke er muligt at udelukke, at der forekommer statsstøtte, skal foranstaltningen anmeldes. Hvis det bekræftes, at der er tale om statsstøtte, vil den pågældende måske kunne erklæres støtte forenelig, bl.a. efter artikel 61, stk. 3, litra a), b) eller c), og artikel 59, stk. 2, og eventuelt gennemførelsesbestemmelserne dertil. Med henblik herpå vil Tilsynsmyndigheden bl.a. undersøge, om






  — | opførelsen eller driften af infrastrukturen svarer til en klart defineret almindelig interesse (regionaludvikling, adgangsmulighed osv.) |
| --- | --- | --- |

(51)

Hvis det ikke er muligt at udelukke, at der forekommer statsstøtte, skal foranstaltningen anmeldes. Hvis det bekræftes, at der er tale om statsstøtte, vil den pågældende måske kunne erklæres støtte forenelig, bl.a. efter artikel 61, stk. 3, litra a), b) eller c), og artikel 59, stk. 2, og eventuelt gennemførelsesbestemmelserne dertil. Med henblik herpå vil Tilsynsmyndigheden bl.a. undersøge, om

—

opførelsen eller driften af infrastrukturen svarer til en klart defineret almindelig interesse (regionaludvikling, adgangsmulighed osv.)

| — | infrastrukturen er nødvendig og står i forhold til det fastlagte mål |
| --- | --- |

—

infrastrukturen er nødvendig og står i forhold til det fastlagte mål

| — | der på mellemlang sigt er tilfredsstillende udsigter med hensyn til anvendelsen af infrastrukturen, bl.a. i betragtning af anvendelsen af den eksisterende infrastruktur |
| --- | --- |

—

der på mellemlang sigt er tilfredsstillende udsigter med hensyn til anvendelsen af infrastrukturen, bl.a. i betragtning af anvendelsen af den eksisterende infrastruktur

| — | alle potentielle brugere på lige vilkår og uden forskelsbehandling har adgang til infrastrukturen |
| --- | --- |

—

alle potentielle brugere på lige vilkår og uden forskelsbehandling har adgang til infrastrukturen

| — | udviklingen i samhandelen ikke påvirkes i et omfang, der strider mod Fællesskabets interesse. |
| --- | --- |

—

udviklingen i samhandelen ikke påvirkes i et omfang, der strider mod Fællesskabets interesse.

30A.4.2.   Støtte til drift af lufthavnsinfrastruktur

| (52) | Tilsynsmyndigheden mener i princippet, at en lufthavnsoperatør ligesom enhver anden økonomisk aktør skal dække de normale omkostninger ved forvaltningen og vedligeholdelsen af lufthavnsinfrastruktur med egne midler. Enhver offentlig finansiering, der ydes hertil, vil således reducere de udgifter, lufthavnsoperatøren normalt ville skulle afholde som led i sin daglige virksomhed. |
| --- | --- |

(52)

Tilsynsmyndigheden mener i princippet, at en lufthavnsoperatør ligesom enhver anden økonomisk aktør skal dække de normale omkostninger ved forvaltningen og vedligeholdelsen af lufthavnsinfrastruktur med egne midler. Enhver offentlig finansiering, der ydes hertil, vil således reducere de udgifter, lufthavnsoperatøren normalt ville skulle afholde som led i sin daglige virksomhed.

| (53) | En sådan finansiering udgør ikke statsstøtte, hvis den udgør en kompensation for forpligtelser til offentlig tjeneste, som lufthavnsoperatøren har fået pålagt i overensstemmelse med de betingelser, der er opstillet i Altmark-dommen (24). I alle andre tilfælde skal driftstilskud betragtes som statsstøtte. Som anført under afsnit 30A.3.1 i disse retningslinjer, kan en sådan statsstøtte kun betragtes som forenelig med EØS-aftalen, når der er tale om ugunstigt stillede regioner og betingelserne i artikel 61, stk. 3, litra a) eller c), er opfyldt, eller når støtten opfylder betingelserne i artikel 59, stk. 2, er nødvendig for udførelsen af en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse og ikke påvirker samhandelen i et sådant omfang, at det strider mod de kontraherende parters interesse. |
| --- | --- |

(53)

En sådan finansiering udgør ikke statsstøtte, hvis den udgør en kompensation for forpligtelser til offentlig tjeneste, som lufthavnsoperatøren har fået pålagt i overensstemmelse med de betingelser, der er opstillet i Altmark-dommen (24). I alle andre tilfælde skal driftstilskud betragtes som statsstøtte. Som anført under afsnit 30A.3.1 i disse retningslinjer, kan en sådan statsstøtte kun betragtes som forenelig med EØS-aftalen, når der er tale om ugunstigt stillede regioner og betingelserne i artikel 61, stk. 3, litra a) eller c), er opfyldt, eller når støtten opfylder betingelserne i artikel 59, stk. 2, er nødvendig for udførelsen af en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse og ikke påvirker samhandelen i et sådant omfang, at det strider mod de kontraherende parters interesse.

| (54) | Med hensyn til anvendelsen af EØS-aftalens artikel 59, stk. 2, har Kommissionen (jf. punkt 31 i disse retningslinjer) i sin afgørelse af 13. juli 2005 om anvendelse af traktatens artikel 86 på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste fastslået, at kompensationer for offentlig tjeneste, der udgør statsstøtte til lufthavne i kategori D, er forenelige, forudsat at visse betingelser er opfyldt (25). |
| --- | --- |

(54)

Med hensyn til anvendelsen af EØS-aftalens artikel 59, stk. 2, har Kommissionen (jf. punkt 31 i disse retningslinjer) i sin afgørelse af 13. juli 2005 om anvendelse af traktatens artikel 86 på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste fastslået, at kompensationer for offentlig tjeneste, der udgør statsstøtte til lufthavne i kategori D, er forenelige, forudsat at visse betingelser er opfyldt (25).

| (55) | Tilsynsmyndigheden vil derfor undersøge, om lufthavnen faktisk har fået overdraget at udføre en tjenesteydelse af almindelig interesse, og kontrollere, at kompensationen ikke overstiger, hvad der er nødvendigt for at dække omkostningerne i forbindelse med opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste, under hensyntagen til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste. |
| --- | --- |

(55)

Tilsynsmyndigheden vil derfor undersøge, om lufthavnen faktisk har fået overdraget at udføre en tjenesteydelse af almindelig interesse, og kontrollere, at kompensationen ikke overstiger, hvad der er nødvendigt for at dække omkostningerne i forbindelse med opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste, under hensyntagen til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste.

| (56) | Forpligtelsen til offentlig tjeneste skal være overdraget lufthavnen ved en eller flere officielle akter, idet de enkelte EFTA-stater kan beslutte, hvilken form disse skal antage. Disse akter skal indeholde alle de oplysninger, der er nødvendige for at kunne identificere de specifikke omkostninger i forbindelse med den offentlige tjeneste og navnlig angive:






  — | den nøjagtige art af forpligtelserne til offentlig tjeneste |
| --- | --- | --- |

(56)

Forpligtelsen til offentlig tjeneste skal være overdraget lufthavnen ved en eller flere officielle akter, idet de enkelte EFTA-stater kan beslutte, hvilken form disse skal antage. Disse akter skal indeholde alle de oplysninger, der er nødvendige for at kunne identificere de specifikke omkostninger i forbindelse med den offentlige tjeneste og navnlig angive:

—

den nøjagtige art af forpligtelserne til offentlig tjeneste

| — | de berørte operatører og det omfattede område |
| --- | --- |

—

de berørte operatører og det omfattede område

| — | arten af alle særlige eller eksklusive rettigheder, som indrømmes lufthavnen |
| --- | --- |

—

arten af alle særlige eller eksklusive rettigheder, som indrømmes lufthavnen

| — | parametrene for beregning, kontrol og revision af kompensationen |
| --- | --- |

—

parametrene for beregning, kontrol og revision af kompensationen

| — | de foranstaltninger, der er truffet for at undgå over- eller underkompensering og korrigere herfor. |
| --- | --- |

—

de foranstaltninger, der er truffet for at undgå over- eller underkompensering og korrigere herfor.

| (57) | Ved beregningen af kompensationsbeløbet skal de omkostninger og indtægter, der skal tages i betragtning, inkludere alle omkostninger og indtægter i forbindelse med udførelsen af tjenesteydelserne af almindelig økonomisk interesse. Hvis den pågældende lufthavnsoperatør har andre særlige eller eksklusive rettigheder i forbindelse med den pågældende tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, skal indtægterne herfra også medregnes (26). Der kræves derfor et gennemsigtigt regnskabssystem og regnskabsadskillelse mellem operatørens forskellige aktiviteter. |
| --- | --- |

(57)

Ved beregningen af kompensationsbeløbet skal de omkostninger og indtægter, der skal tages i betragtning, inkludere alle omkostninger og indtægter i forbindelse med udførelsen af tjenesteydelserne af almindelig økonomisk interesse. Hvis den pågældende lufthavnsoperatør har andre særlige eller eksklusive rettigheder i forbindelse med den pågældende tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, skal indtægterne herfra også medregnes (26). Der kræves derfor et gennemsigtigt regnskabssystem og regnskabsadskillelse mellem operatørens forskellige aktiviteter.

30A.4.3.   Støtte til lufthavnstjenesteydelser

| (58) | Groundhandling er en kommerciel aktivitet, der over en tærskel på 2 mio. passagerer om året er åben for konkurrence, jf. direktiv 96/67/EF (27). En lufthavnsoperatør, der optræder som leverandør af groundhandling-ydelser, kan anvende forskellige tariffer for de groundhandling-afgifter, der faktureres luftfartsselskaberne, hvis disse forskelle afspejler omkostningsforskelle i relation til arten eller omfanget af den service, der er ydet (28). |
| --- | --- |

(58)

Groundhandling er en kommerciel aktivitet, der over en tærskel på 2 mio. passagerer om året er åben for konkurrence, jf. direktiv 96/67/EF (27). En lufthavnsoperatør, der optræder som leverandør af groundhandling-ydelser, kan anvende forskellige tariffer for de groundhandling-afgifter, der faktureres luftfartsselskaberne, hvis disse forskelle afspejler omkostningsforskelle i relation til arten eller omfanget af den service, der er ydet (28).

| (59) | Under tærsklen på 2 mio. passagerer kan en lufthavnsoperatør, der leverer groundhandling-ydelser, eventuelt foretage udligning mellem indtægter og tab på rent kommercielle aktiviteter (som f.eks. groundhandling eller forvaltning af en parkeringsfacilitet), men dette gælder ikke de offentlige midler, som lufthavnsoperatøren har modtaget som lufthavnsmyndighed eller udbyder af en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse. Hvis der ikke er konkurrence om groundhandling-aktiviteten, skal operatøren imidlertid være særlig påpasselig med ikke at overtræde de nationale bestemmelser eller EØS-aftalens bestemmelser, og navnlig ikke udøve misbrug af dominerende stilling i strid med EØS-aftalens artikel 54 (hvor det bl.a. forbydes virksomheder med en dominerende stilling på fællesskabsmarkedet eller en væsentlig del heraf at anvende ulige vilkår for samme ydelser over for forskellige luftfartsselskaber, som derved stilles ringere i konkurrencen). |
| --- | --- |

(59)

Under tærsklen på 2 mio. passagerer kan en lufthavnsoperatør, der leverer groundhandling-ydelser, eventuelt foretage udligning mellem indtægter og tab på rent kommercielle aktiviteter (som f.eks. groundhandling eller forvaltning af en parkeringsfacilitet), men dette gælder ikke de offentlige midler, som lufthavnsoperatøren har modtaget som lufthavnsmyndighed eller udbyder af en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse. Hvis der ikke er konkurrence om groundhandling-aktiviteten, skal operatøren imidlertid være særlig påpasselig med ikke at overtræde de nationale bestemmelser eller EØS-aftalens bestemmelser, og navnlig ikke udøve misbrug af dominerende stilling i strid med EØS-aftalens artikel 54 (hvor det bl.a. forbydes virksomheder med en dominerende stilling på fællesskabsmarkedet eller en væsentlig del heraf at anvende ulige vilkår for samme ydelser over for forskellige luftfartsselskaber, som derved stilles ringere i konkurrencen).

| (60) | Over tærsklen på 2 mio. passagerer skal groundhandling-aktiviteterne være selvbærende, og der må ikke foregå nogen krydssubsidiering med lufthavnens andre kommercielle indtægter eller offentlige midler, som lufthavnsoperatøren har modtaget som lufthavnsmyndighed eller udbyder af en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse. |
| --- | --- |

(60)

Over tærsklen på 2 mio. passagerer skal groundhandling-aktiviteterne være selvbærende, og der må ikke foregå nogen krydssubsidiering med lufthavnens andre kommercielle indtægter eller offentlige midler, som lufthavnsoperatøren har modtaget som lufthavnsmyndighed eller udbyder af en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse.

30A.5.   Startstøtte

30A.5.1.   Målsætninger

| (61) | De mindre lufthavne har ofte ikke passagerer nok til at nå op på den kritiske størrelse og rentabilitetstærsklen. |
| --- | --- |

(61)

De mindre lufthavne har ofte ikke passagerer nok til at nå op på den kritiske størrelse og rentabilitetstærsklen.

| (62) | Der findes ingen præcise tal for, hvor rentabilitetstærsklen ligger. Regionsudvalget skønner, at tærsklen ligger på 1,5 mio. passagerer om året, hvorimod Cranfield Universitys undersøgelse peger på, at der er behov for mellem 500 000 og 1 mio. passagerer om året, og at der er forskel på de enkelte lande og på den måde, lufthavnene organiseres på (29). |
| --- | --- |

(62)

Der findes ingen præcise tal for, hvor rentabilitetstærsklen ligger. Regionsudvalget skønner, at tærsklen ligger på 1,5 mio. passagerer om året, hvorimod Cranfield Universitys undersøgelse peger på, at der er behov for mellem 500 000 og 1 mio. passagerer om året, og at der er forskel på de enkelte lande og på den måde, lufthavnene organiseres på (29).

| (63) | Selv om nogle regionale lufthavne kan klare sig godt, fordi de får tilført passagerer fra luftfartsselskaber, der varetager forpligtelser til offentlig tjeneste (30) eller fordi de nationale myndigheder har iværksat støtteordninger af social karakter, foretrækker flyselskaberne velfungerende og velplacerede hovedlufthavne, som kunderne hurtigt kan komme videre fra, og som de er vant til at benytte, og hvor selskaberne har fået tildelt ankomst- og afgangstider, som de ikke ønsker at miste. Desuden har den lufthavns- og luftfartspolitik, som er ført i mange år, og de investeringer, der er foretaget, i mange tilfælde bevirket, at trafikken er blevet koncentreret omkring storbyerne. |
| --- | --- |

(63)

Selv om nogle regionale lufthavne kan klare sig godt, fordi de får tilført passagerer fra luftfartsselskaber, der varetager forpligtelser til offentlig tjeneste (30) eller fordi de nationale myndigheder har iværksat støtteordninger af social karakter, foretrækker flyselskaberne velfungerende og velplacerede hovedlufthavne, som kunderne hurtigt kan komme videre fra, og som de er vant til at benytte, og hvor selskaberne har fået tildelt ankomst- og afgangstider, som de ikke ønsker at miste. Desuden har den lufthavns- og luftfartspolitik, som er ført i mange år, og de investeringer, der er foretaget, i mange tilfælde bevirket, at trafikken er blevet koncentreret omkring storbyerne.

| (64) | Derfor er luftfartsselskaberne ikke altid indstillet på at løbe den risiko, der er forbundet med at åbne ruter fra ukendte og uafprøvede lufthavne, hvis de ikke tilskyndes til det. Tilsynsmyndigheden vil på den baggrund kunne acceptere, at der midlertidigt ydes offentlig støtte til luftfartsselskaberne på visse betingelser, hvis de dermed tilskyndes til at oprette nye ruter eller indsætte flere afgange fra regionale lufthavne og kan tiltrække et passagertal, som gør det muligt for dem at nå op på rentabilitetstærsklen inden for et begrænset tidsrum. Tilsynsmyndigheden vil sørge for, at denne form for støtte ikke begunstiger store lufthavne, der allerede har en betydelig international trafik og i det store og hele drives på markedsmæssige vilkår. |
| --- | --- |

(64)

Derfor er luftfartsselskaberne ikke altid indstillet på at løbe den risiko, der er forbundet med at åbne ruter fra ukendte og uafprøvede lufthavne, hvis de ikke tilskyndes til det. Tilsynsmyndigheden vil på den baggrund kunne acceptere, at der midlertidigt ydes offentlig støtte til luftfartsselskaberne på visse betingelser, hvis de dermed tilskyndes til at oprette nye ruter eller indsætte flere afgange fra regionale lufthavne og kan tiltrække et passagertal, som gør det muligt for dem at nå op på rentabilitetstærsklen inden for et begrænset tidsrum. Tilsynsmyndigheden vil sørge for, at denne form for støtte ikke begunstiger store lufthavne, der allerede har en betydelig international trafik og i det store og hele drives på markedsmæssige vilkår.

| (65) | I betragtning af det generelle mål om intermodalitet og optimal udnyttelse af infrastruktur, der er forklaret ovenfor, vil det imidlertid ikke kunne accepteres, at der ydes startstøtte til en ny luftrute, der svarer til en højhastighedstogrute. |
| --- | --- |

(65)

I betragtning af det generelle mål om intermodalitet og optimal udnyttelse af infrastruktur, der er forklaret ovenfor, vil det imidlertid ikke kunne accepteres, at der ydes startstøtte til en ny luftrute, der svarer til en højhastighedstogrute.

| (66) | Kommissionen har desuden fastlagt retningslinjerne for en harmonisk udvikling af disse regioner (31). Strategien for udvikling heraf er opdelt i tre hoveddele: bidrag til at afhjælpe de vanskelige adgangsforhold, forbedring af konkurrenceevnen og fremme af den regionale integration for at mindske konsekvenserne af deres beliggenhed i udkanten af den europæiske økonomi. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen har desuden fastlagt retningslinjerne for en harmonisk udvikling af disse regioner (31). Strategien for udvikling heraf er opdelt i tre hoveddele: bidrag til at afhjælpe de vanskelige adgangsforhold, forbedring af konkurrenceevnen og fremme af den regionale integration for at mindske konsekvenserne af deres beliggenhed i udkanten af den europæiske økonomi.

| (67) | Det er baggrunden for, at Kommissionen accepterer at anvende mere lempelige forenelighedskriterier på startstøtte til ruter fra regionerne i den yderste periferi, bl.a. hvad angår intensitet og varighed, og ikke vil rejse indvendinger mod denne form for støtte til ruter til nabotredjelande.
  Tilsynsmyndigheden finder, at tilsvarende regler for støttens intensitet og varighed kan accepteres for de regioner, der er omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, og for tyndt befolkede regioner. |
| --- | --- |

(67)

Det er baggrunden for, at Kommissionen accepterer at anvende mere lempelige forenelighedskriterier på startstøtte til ruter fra regionerne i den yderste periferi, bl.a. hvad angår intensitet og varighed, og ikke vil rejse indvendinger mod denne form for støtte til ruter til nabotredjelande.

Tilsynsmyndigheden finder, at tilsvarende regler for støttens intensitet og varighed kan accepteres for de regioner, der er omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, og for tyndt befolkede regioner.

30A.5.2.   Forenelighedskriterier

| (68) | Finansielle startincitamenter giver, undtagen i de tilfælde hvor de offentlige myndigheder handler ligesom en privat markedsøkonomisk aktør (se afsnit 30A.3.2.4), støttemodtagerne en række fordele og kan dermed direkte skabe fordrejninger mellem virksomheder, i og med at de mindsker modtagernes driftsomkostninger. |
| --- | --- |

(68)

Finansielle startincitamenter giver, undtagen i de tilfælde hvor de offentlige myndigheder handler ligesom en privat markedsøkonomisk aktør (se afsnit 30A.3.2.4), støttemodtagerne en række fordele og kan dermed direkte skabe fordrejninger mellem virksomheder, i og med at de mindsker modtagernes driftsomkostninger.

| (69) | De kan således indirekte påvirke konkurrencen mellem lufthavnene ved at medvirke til, at lufthavne udvikles, eller tilmed ved at anspore et selskab til at flytte fra en lufthavn til en anden og til at overføre en rute fra en EØS-lufthavn til en regional lufthavn. Derfor vil de normalt udgøre statsstøtte og skulle anmeldes til Tilsynsmyndigheden. |
| --- | --- |

(69)

De kan således indirekte påvirke konkurrencen mellem lufthavnene ved at medvirke til, at lufthavne udvikles, eller tilmed ved at anspore et selskab til at flytte fra en lufthavn til en anden og til at overføre en rute fra en EØS-lufthavn til en regional lufthavn. Derfor vil de normalt udgøre statsstøtte og skulle anmeldes til Tilsynsmyndigheden.

| (70) | På baggrund af ovennævnte mål og de store vanskeligheder, som lanceringen af en ny rute kan medføre, vil Tilsynsmyndigheden kunne godkende denne form for støtte, hvis følgende betingelser er opfyldt:






  a) | Støttemodtagere: støtten udbetales til luftfartsselskaber, som har en gyldig licens udstedt af en medlemsstat i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 2407/92 (32). |
| --- | --- | --- |

(70)

På baggrund af ovennævnte mål og de store vanskeligheder, som lanceringen af en ny rute kan medføre, vil Tilsynsmyndigheden kunne godkende denne form for støtte, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a)

Støttemodtagere: støtten udbetales til luftfartsselskaber, som har en gyldig licens udstedt af en medlemsstat i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 2407/92 (32).

| b) | Regionale aspekter: der ydes støtte til ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C og D med en anden lufthavn inden for EØS-området. Der kan kun undtagelsesvis ydes støtte til ruter mellem nationale lufthavne (kategori B) i behørigt begrundede situationer, især hvis en af de to lufthavne befinder sig i en ugunstigt stillet region. |
| --- | --- |

b)

Regionale aspekter: der ydes støtte til ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C og D med en anden lufthavn inden for EØS-området. Der kan kun undtagelsesvis ydes støtte til ruter mellem nationale lufthavne (kategori B) i behørigt begrundede situationer, især hvis en af de to lufthavne befinder sig i en ugunstigt stillet region.

| c) | Nye ruter: støtten gælder kun lancering af nye luftruter eller indsættelse af nye afgange som defineret ovenfor, der bidrager til at øge nettoantallet af passagerer (33).
  Støtten må ikke være en tilskyndelse til, at der blot flyttes trafik fra en rute til en anden eller fra et selskab til et andet. Den må navnlig ikke medføre en trafikomlægning, der ikke er berettiget i forhold til de eksisterende afgange og de eksisterende tjenesteydelsers bæredygtighed, fra en lufthavn, der befinder sig i samme by, samme byområde (34) eller samme lufthavnssystem (35) og som betjener det samme eller et sammenligneligt bestemmelsessted på samme betingelser. Der må heller ikke ydes startstøtte til en ny luftrute, hvis den pågældende rute allerede dækkes af en sammenlignelig højhastighedstogtjeneste på samme betingelser.
  Tilsynsmyndigheden accepterer ikke misbrug af støtte, f.eks. hvor et selskab søger at omgå startstøttens midlertidige karakter ved at erstatte en rute, der støttes, af en rute, som påstås at være ny, men for hvilken der tilbydes en sammenlignelig service. Der vil især ikke kunne ydes støtte til et luftfartsselskab, som, eftersom det ikke længere kan få støtte til en bestemt rute, søger at opnå startstøtte i en anden lufthavn i samme by eller byområde eller lufthavnssystem til en konkurrerende rute, der betjener det samme eller et sammenligneligt bestemmelsessted. At en rute i den periode, hvor støtten gives, ganske enkelt erstattes af en anden rute, som også beflyves fra samme lufthavn, og som vil tilføre lufthavnen et tilsvarende antal passagerer eller flere, har derimod ingen betydning for den videre udbetaling af støtte i hele den oprindeligt forudsete periode, såfremt denne erstatning ikke berører iagttagelsen af de øvrige kriterier, der har ligget til grund for den oprindelige støttetildeling. |
| --- | --- |

c)

Nye ruter: støtten gælder kun lancering af nye luftruter eller indsættelse af nye afgange som defineret ovenfor, der bidrager til at øge nettoantallet af passagerer (33).

Støtten må ikke være en tilskyndelse til, at der blot flyttes trafik fra en rute til en anden eller fra et selskab til et andet. Den må navnlig ikke medføre en trafikomlægning, der ikke er berettiget i forhold til de eksisterende afgange og de eksisterende tjenesteydelsers bæredygtighed, fra en lufthavn, der befinder sig i samme by, samme byområde (34) eller samme lufthavnssystem (35) og som betjener det samme eller et sammenligneligt bestemmelsessted på samme betingelser. Der må heller ikke ydes startstøtte til en ny luftrute, hvis den pågældende rute allerede dækkes af en sammenlignelig højhastighedstogtjeneste på samme betingelser.

Tilsynsmyndigheden accepterer ikke misbrug af støtte, f.eks. hvor et selskab søger at omgå startstøttens midlertidige karakter ved at erstatte en rute, der støttes, af en rute, som påstås at være ny, men for hvilken der tilbydes en sammenlignelig service. Der vil især ikke kunne ydes støtte til et luftfartsselskab, som, eftersom det ikke længere kan få støtte til en bestemt rute, søger at opnå startstøtte i en anden lufthavn i samme by eller byområde eller lufthavnssystem til en konkurrerende rute, der betjener det samme eller et sammenligneligt bestemmelsessted. At en rute i den periode, hvor støtten gives, ganske enkelt erstattes af en anden rute, som også beflyves fra samme lufthavn, og som vil tilføre lufthavnen et tilsvarende antal passagerer eller flere, har derimod ingen betydning for den videre udbetaling af støtte i hele den oprindeligt forudsete periode, såfremt denne erstatning ikke berører iagttagelsen af de øvrige kriterier, der har ligget til grund for den oprindelige støttetildeling.

| d) | Langsigtet bæredygtighed og gradvis degression: Den rute, der støttes, skal forekomme at være bæredygtig på lang sigt, dvs. at den mindst skal kunne dække sine omkostninger, uden offentlig finansiering. Det er grunden til, at startstøtte bør være degressiv og tidsmæssigt begrænset. |
| --- | --- |

d)

Langsigtet bæredygtighed og gradvis degression: Den rute, der støttes, skal forekomme at være bæredygtig på lang sigt, dvs. at den mindst skal kunne dække sine omkostninger, uden offentlig finansiering. Det er grunden til, at startstøtte bør være degressiv og tidsmæssigt begrænset.

| e) | Kompensation for ekstra startomkostninger: Støttebeløbet skal hænge nøje sammen med de ekstra startomkostninger, der er forbundet med lanceringen af en ny rute eller indsættelsen af en ny afgang, og som operatøren ikke længere skal afholde senere i forløbet. Disse omkostninger omfatter bl.a. udgifter til markedsførings- og reklametiltag, der iværksættes i starten for at oplyse om den nye rute; de kan også omfatte de etableringsudgifter, som luftfartsselskabet betaler i den pågældende regionale lufthavn i forbindelse med rutens lancering, for så vidt der er tale om en lufthavn i kategori C eller D, og der ikke allerede er ydet støtte til de pågældende omkostninger. Omvendt må der ikke ydes støtte til dækning af almindelige driftsomkostninger til leje af eller betaling af afdrag på fly, brændstof, aflønning af mandskab, lufthavnsafgifter, proviantering (catering) osv. De omkostninger, der kan ydes støtte til, skal svare til de faktiske omkostninger under normale markedsøkonomiske vilkår. |
| --- | --- |

e)

Kompensation for ekstra startomkostninger: Støttebeløbet skal hænge nøje sammen med de ekstra startomkostninger, der er forbundet med lanceringen af en ny rute eller indsættelsen af en ny afgang, og som operatøren ikke længere skal afholde senere i forløbet. Disse omkostninger omfatter bl.a. udgifter til markedsførings- og reklametiltag, der iværksættes i starten for at oplyse om den nye rute; de kan også omfatte de etableringsudgifter, som luftfartsselskabet betaler i den pågældende regionale lufthavn i forbindelse med rutens lancering, for så vidt der er tale om en lufthavn i kategori C eller D, og der ikke allerede er ydet støtte til de pågældende omkostninger. Omvendt må der ikke ydes støtte til dækning af almindelige driftsomkostninger til leje af eller betaling af afdrag på fly, brændstof, aflønning af mandskab, lufthavnsafgifter, proviantering (catering) osv. De omkostninger, der kan ydes støtte til, skal svare til de faktiske omkostninger under normale markedsøkonomiske vilkår.

| f) | Intensitet og varighed: Den degressive støtte kan ydes for en periode på højst 3 år. Den årlige støtte må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger i det pågældende år og for hele støtteperioden ikke nå op over gennemsnitligt 30 % af de støtteberettigede omkostninger.
  For ruter fra ugunstigt stillede regioner, dvs. i de regioner, der er omhandlet i artikel 61, stk. 3, litra a), og tyndt befolkede regioner, kan der ydes degressiv støtte for en periode på højst fem år. Den årlige støtte må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger i det pågældende år og for hele støtteperioden ikke nå op over gennemsnitligt 40 % af de støtteberettigede omkostninger. Hvis støtten faktisk ydes i fem år, kan den i de første tre år opretholdes på 50 % af det støtteberettigede omkostningsbeløb.
  Der må under alle omstændigheder kun ydes startstøtte til et selskab i en periode, der er betydeligt kortere end den periode, for hvilken det har forpligtet sig til at operere fra den pågældende lufthavn, som angivet i den virksomhedsplan, der er omtalt under punkt 70, litra i). Støtten skal desuden ophøre, så snart målene med hensyn til passagertal er nået eller ruten viser sig at være rentabel, også selv om dette sker før udløbet af den oprindeligt forudsete periode. |
| --- | --- |

f)

Intensitet og varighed: Den degressive støtte kan ydes for en periode på højst 3 år. Den årlige støtte må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger i det pågældende år og for hele støtteperioden ikke nå op over gennemsnitligt 30 % af de støtteberettigede omkostninger.

For ruter fra ugunstigt stillede regioner, dvs. i de regioner, der er omhandlet i artikel 61, stk. 3, litra a), og tyndt befolkede regioner, kan der ydes degressiv støtte for en periode på højst fem år. Den årlige støtte må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger i det pågældende år og for hele støtteperioden ikke nå op over gennemsnitligt 40 % af de støtteberettigede omkostninger. Hvis støtten faktisk ydes i fem år, kan den i de første tre år opretholdes på 50 % af det støtteberettigede omkostningsbeløb.

Der må under alle omstændigheder kun ydes startstøtte til et selskab i en periode, der er betydeligt kortere end den periode, for hvilken det har forpligtet sig til at operere fra den pågældende lufthavn, som angivet i den virksomhedsplan, der er omtalt under punkt 70, litra i). Støtten skal desuden ophøre, så snart målene med hensyn til passagertal er nået eller ruten viser sig at være rentabel, også selv om dette sker før udløbet af den oprindeligt forudsete periode.

| g) | Sammenhæng med udviklingen af ruten: Udbetalingen af støtten skal knyttes nøje sammen med den faktiske udvikling i passagertallet. For at sikre, at støtten fortsat virker tilskyndende, og undgå en forskydning af lofterne bør enhedsbeløbet pr. passager f.eks. nedsættes i takt med den faktiske forøgelse af trafikken. |
| --- | --- |

g)

Sammenhæng med udviklingen af ruten: Udbetalingen af støtten skal knyttes nøje sammen med den faktiske udvikling i passagertallet. For at sikre, at støtten fortsat virker tilskyndende, og undgå en forskydning af lofterne bør enhedsbeløbet pr. passager f.eks. nedsættes i takt med den faktiske forøgelse af trafikken.

| h) | Ikke-diskriminerende tildeling: Enhver offentlig enhed, der planlægger (evt. via en lufthavn) at yde startstøtte til et luftfartsselskab til en ny rute, skal offentliggøre sit projekt med en tilstrækkelig frist og offentlighed til, at alle interesserede luftfartsselskaber kan udbyde deres tjenester. Den offentliggjorte meddelelse skal bl.a. indeholde en beskrivelse af ruten og de objektive kriterier for støttens størrelse og varighed. Det betyder i givet fald, at reglerne og principperne for offentlige indkøb og koncessioner skal overholdes. |
| --- | --- |

h)

Ikke-diskriminerende tildeling: Enhver offentlig enhed, der planlægger (evt. via en lufthavn) at yde startstøtte til et luftfartsselskab til en ny rute, skal offentliggøre sit projekt med en tilstrækkelig frist og offentlighed til, at alle interesserede luftfartsselskaber kan udbyde deres tjenester. Den offentliggjorte meddelelse skal bl.a. indeholde en beskrivelse af ruten og de objektive kriterier for støttens størrelse og varighed. Det betyder i givet fald, at reglerne og principperne for offentlige indkøb og koncessioner skal overholdes.

| i) | Konsekvenser for andre ruter og virksomhedsplan: Alle luftfartsselskaber, der udbyder en tjeneste til en offentlig enhed, som ønsker at yde startstøtte, skal ved indgivelsen af sin ansøgning forelægge en virksomhedsplan, hvori det godtgøres, at ruten efter støttens ophør vil være bæredygtig i en betydelig periode. Den offentlige enhed bør foretage en analyse af den nye rutes konsekvenser for de konkurrerende ruter, før den yder startstøtte. |
| --- | --- |

i)

Konsekvenser for andre ruter og virksomhedsplan: Alle luftfartsselskaber, der udbyder en tjeneste til en offentlig enhed, som ønsker at yde startstøtte, skal ved indgivelsen af sin ansøgning forelægge en virksomhedsplan, hvori det godtgøres, at ruten efter støttens ophør vil være bæredygtig i en betydelig periode. Den offentlige enhed bør foretage en analyse af den nye rutes konsekvenser for de konkurrerende ruter, før den yder startstøtte.

| j) | Offentlighed: EFTA-staterne skal sørge for, at der hvert år og for hver lufthavn offentliggøres en liste over de ruter, der ydes støtte til, med angivelse for hver rute af den offentlige finansieringskilde, modtagerselskabet, de udbetalte støttebeløb og antallet af berørte passagerer. |
| --- | --- |

j)

Offentlighed: EFTA-staterne skal sørge for, at der hvert år og for hver lufthavn offentliggøres en liste over de ruter, der ydes støtte til, med angivelse for hver rute af den offentlige finansieringskilde, modtagerselskabet, de udbetalte støttebeløb og antallet af berørte passagerer.

| k) | Klageadgang: Foruden klageprocedurerne i direktiverne vedrørende offentlige indkøb 89/665/EØF og 92/13/EØF (36), der kan bringes i anvendelse, når det er relevant, skal der også forudses procedurer i EFTA-staterne til at afhjælpe enhver forskelsbehandling, som måtte finde sted i forbindelse med støttens ydelse. |
| --- | --- |

k)

Klageadgang: Foruden klageprocedurerne i direktiverne vedrørende offentlige indkøb 89/665/EØF og 92/13/EØF (36), der kan bringes i anvendelse, når det er relevant, skal der også forudses procedurer i EFTA-staterne til at afhjælpe enhver forskelsbehandling, som måtte finde sted i forbindelse med støttens ydelse.

| l) | Sanktioner: Der bør fastlægges sanktionsordninger for det tilfælde, at et transportselskab ikke overholder de tilsagn, det afgav over for den pågældende lufthavn, da støtten blev udbetalt. Lufthavnen vil ved hjælp af en ordning for tilbagesøgning af støtte eller tilbagetrækning af den garanti, transportselskabet oprindeligt gav, kunne sikre, at luftfartsselskabet overholder sine forpligtelser. |
| --- | --- |

l)

Sanktioner: Der bør fastlægges sanktionsordninger for det tilfælde, at et transportselskab ikke overholder de tilsagn, det afgav over for den pågældende lufthavn, da støtten blev udbetalt. Lufthavnen vil ved hjælp af en ordning for tilbagesøgning af støtte eller tilbagetrækning af den garanti, transportselskabet oprindeligt gav, kunne sikre, at luftfartsselskabet overholder sine forpligtelser.

| (71) | Kumulation: Startstøtte kan ikke kumuleres med andre former for støtte, der ydes til driften af en rute som f.eks. støtte af social karakter eller kompensationer for forpligtelser til offentlig tjeneste. Der må heller ikke ydes en sådan støtte, hvis adgangen til en rute er begrænset til et enkelt luftfartsselskab i henhold til artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92 (37), navnlig stk. 1, litra d). I overensstemmelse med proportionalitetsreglerne må støtten heller ikke kumuleres med andre former for støtte til finansiering af de samme omkostninger, heller ikke selv om denne støtte udbetales i en anden stat. |
| --- | --- |

(71)

Kumulation: Startstøtte kan ikke kumuleres med andre former for støtte, der ydes til driften af en rute som f.eks. støtte af social karakter eller kompensationer for forpligtelser til offentlig tjeneste. Der må heller ikke ydes en sådan støtte, hvis adgangen til en rute er begrænset til et enkelt luftfartsselskab i henhold til artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92 (37), navnlig stk. 1, litra d). I overensstemmelse med proportionalitetsreglerne må støtten heller ikke kumuleres med andre former for støtte til finansiering af de samme omkostninger, heller ikke selv om denne støtte udbetales i en anden stat.

| (72) | Startstøtte skal anmeldes til Tilsynsmyndigheden. Tilsynsmyndigheden opfordrer EFTA-staterne til at anmelde statsstøtteordninger snarere end individuel støtte, således at der kan opnås større geografisk kohærens inden for EØS-området. Støtte eller støtteordninger, der ikke fuldt ud opfylder ovenstående kriterier, men i sidste instans vil føre til en tilsvarende situation, vil eventuelt blive vurderet af Tilsynsmyndigheden i hvert enkelt tilfælde. |
| --- | --- |

(72)

Startstøtte skal anmeldes til Tilsynsmyndigheden. Tilsynsmyndigheden opfordrer EFTA-staterne til at anmelde statsstøtteordninger snarere end individuel støtte, således at der kan opnås større geografisk kohærens inden for EØS-området. Støtte eller støtteordninger, der ikke fuldt ud opfylder ovenstående kriterier, men i sidste instans vil føre til en tilsvarende situation, vil eventuelt blive vurderet af Tilsynsmyndigheden i hvert enkelt tilfælde.

30A.6.   Tidligere modtagelse af ulovlig statsstøtte

| (73) | Hvis en virksomhed har modtaget ulovlig statsstøtte, hvorom Tilsynsmyndigheden har truffet en negativ beslutning med påbud om tilbagebetaling, og tilbagebetalingen ikke har fundet sted i henhold til artikel 14 i del II i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, skal der ved undersøgelsen af enhver form for støtte til lufthavnsfinansiering eller startstøtte tages hensyn til såvel den kumulerede virkning af tidligere og ny støtte som den omstændighed, at den tidligere støtte ikke er blevet tilbagebetalt (38). |
| --- | --- |

(73)

Hvis en virksomhed har modtaget ulovlig statsstøtte, hvorom Tilsynsmyndigheden har truffet en negativ beslutning med påbud om tilbagebetaling, og tilbagebetalingen ikke har fundet sted i henhold til artikel 14 i del II i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, skal der ved undersøgelsen af enhver form for støtte til lufthavnsfinansiering eller startstøtte tages hensyn til såvel den kumulerede virkning af tidligere og ny støtte som den omstændighed, at den tidligere støtte ikke er blevet tilbagebetalt (38).

30A.7.   »Egnede foranstaltninger« i henhold til artikel 1, stk. 1, i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen

| (74) | I overensstemmelse med artikel 1, stk. 1, i del I i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen foreslår Tilsynsmyndigheden, at EFTA-staterne ændrer deres eksisterende ordninger for statsstøtte, der falder ind under disse retningslinjer, for at bringe dem i overensstemmelse hermed senest den 1. juni 2007. EFTA-staterne opfordres til skriftligt inden den 1. juni 2006 at bekræfte, at de er indforstået med disse forslag. |
| --- | --- |

(74)

I overensstemmelse med artikel 1, stk. 1, i del I i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen foreslår Tilsynsmyndigheden, at EFTA-staterne ændrer deres eksisterende ordninger for statsstøtte, der falder ind under disse retningslinjer, for at bringe dem i overensstemmelse hermed senest den 1. juni 2007. EFTA-staterne opfordres til skriftligt inden den 1. juni 2006 at bekræfte, at de er indforstået med disse forslag.

| (75) | Såfremt en EFTA-stat ikke skriftligt inden denne dato har bekræftet sin accept, vil Tilsynsmyndigheden anvende artikel 19, stk. 2, i del II i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen og om nødvendigt indlede den i denne artikel omhandlede procedure. |
| --- | --- |

(75)

Såfremt en EFTA-stat ikke skriftligt inden denne dato har bekræftet sin accept, vil Tilsynsmyndigheden anvende artikel 19, stk. 2, i del II i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen og om nødvendigt indlede den i denne artikel omhandlede procedure.

30A.8.   Ikrafttrædelsesdato

| (76) | Disse retningslinjer træder i kraft, så snart de er vedtaget af Tilsynsmyndigheden. Anmeldelser, der indgår til Tilsynsmyndigheden før denne dato, vil blive vurderet på grundlag af de på anmeldelsestidspunktet gældende regler.
  Tilsynsmyndigheden vil undersøge foreneligheden af enhver form for støtte til finansiering af lufthavnsinfrastruktur eller startstøtte, som ydes uden dens godkendelse og dermed i strid med artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen på grundlag af nærværende retningslinjer, hvis man er begyndt at yde støtten, efter at retningslinjerne er vedtaget. I andre tilfælde vil den undersøge sagen på grundlag af de regler, der gælder på det tidspunkt, hvor man begynder at yde støtten. |
| --- | --- |

(76)

Disse retningslinjer træder i kraft, så snart de er vedtaget af Tilsynsmyndigheden. Anmeldelser, der indgår til Tilsynsmyndigheden før denne dato, vil blive vurderet på grundlag af de på anmeldelsestidspunktet gældende regler.

Tilsynsmyndigheden vil undersøge foreneligheden af enhver form for støtte til finansiering af lufthavnsinfrastruktur eller startstøtte, som ydes uden dens godkendelse og dermed i strid med artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen på grundlag af nærværende retningslinjer, hvis man er begyndt at yde støtten, efter at retningslinjerne er vedtaget. I andre tilfælde vil den undersøge sagen på grundlag af de regler, der gælder på det tidspunkt, hvor man begynder at yde støtten.

| (77) | Tilsynsmyndigheden skal oplyse EFTA-staterne og alle berørte parter om, at den agter at foretage en tilbundsgående evaluering af anvendelsen af disse retningslinjer fire år efter, at de er taget i anvendelse. Resultaterne af evalueringen kan eventuelt føre til, at Tilsynsmyndigheden reviderer nærværende retningslinjer. |
| --- | --- |

(77)

Tilsynsmyndigheden skal oplyse EFTA-staterne og alle berørte parter om, at den agter at foretage en tilbundsgående evaluering af anvendelsen af disse retningslinjer fire år efter, at de er taget i anvendelse. Resultaterne af evalueringen kan eventuelt føre til, at Tilsynsmyndigheden reviderer nærværende retningslinjer.

---

(1)  Rådets forordning (EØF) nr. 2407/92 af 23. juli 1992 om udstedelse af licenser til luftfartsselskaber (EFT L 240 af 24.8.1992), som blev inkorporeret i punkt 66b i bilag XIII til EØS-aftalen ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 7/94 af 21. marts 1994 (EFT L 160 af 28.6.1994, s. 1, og EØS-tillæg nr. 17 af 28.6.1994), Rådets forordning (EØF) nr. 2408/92 af 23. juli 1992 om EF- luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Fællesskabet (EFT L 240 af 24.8.1992), som blev inkorporeret i punkt 64a i bilag XIII til EØS-aftalen ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 7/94 af 21. marts 1994 (EFT L 160 af 28.6.1994, s. 1, og EØS-tillæg nr. 17 af 28.6.1994) samt Rådets forordning (EØF) nr. 2409/92 af 23. juli 1992 om billetpriser og rater inden for luftfart (EFT L 240 af 24.8.1992), som blev inkorporeret i punkt 65 i bilag XIII til EØS-aftalen ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 7/94 af 21. marts 1994 (EFT L 160 af 28.6.1994, s. 1, og EØS-tillæg nr. 17 af 28.6.1994).

1

(2)  Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 af 18. januar 1993 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne (EFT L 14 af 22.1.1993, som blev inkorporeret i punkt 64b i bilag XIII til EØS-aftalen ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 154/2004 (EUT L 102 af 21.4.2005, s. 33, og EØS-tillæg nr. 20 af 21.4.2005).

2

(3)  Rådets direktiv 96/67/EF af 15. oktober 1996 om adgang til ground handling-markedet i Fællesskabets lufthavne (EFT L 272 af 25.10.1996), som blev inkorporeret i punkt 64c i bilag XIII til EØS-aftalen ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 79/2000 af 2. oktober 2000 (EFT L 315 af 14.12.2000, s. 20, og EØS-tillæg nr. 59 af 14.12.2000).

3

(4)  Rådets forordning (EØF) nr. 2299/89 af 24. juli 1989 om en adfærdskodeks for edb-reservationssystemer (EFT L 220 af 29.7.1989, som blev inkorporeret i punkt 63 i bilag XIII til EØS-aftalen ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 148/99 af 5. november 1999 (EFT L 15 af 18.1.2001, s. 45, og EØS-tillæg nr. 3 af 18.1.2001).

4

(5)  Tilsyns- og domstolsaftalen findes i sin fulde tekst, inkl. alle ændringer, på EFTA-sekretariatets websted: http://secretariat.efta.int/Web/legaldocuments/

5

(6)  »Study on competition between airports and the application of State aid rules« — Cranfield University, juni 2002.

6

(7)  Kapitel 30 i EFTA-Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte til luftfartssektoren (EFT L 124 af 23.5.1996 og EØS-tillæg nr. 23 af 23.5.1996) henviser til Fællesskabets retningslinjer for anvendelsen af EF-traktatens artikel 92 og 93 og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte til luftfartssektoren, og det anføres, at Tilsynsmyndigheden vil følge samme kriterier som dem, der opstilles i Kommissionens retningslinjer.

7

(8)  Hvidbog om den europæiske transportpolitik for 2010: »De svære valg«, KOM(2001) 370 endelig.

8

(9)  EFTA-Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte (EFT L 111 af 29.4.1999 og EØS-tillæg nr. 18 af 29.4.1999). I disse retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte defineres driftsstøtte som »støtte, der ydes med henblik på at nedbringe en virksomheds løbende udgifter« (punkt 25.4.26), mens støtte til initialinvesteringer defineres som »støtte til investering i fast kapital i forbindelse med oprettelse af en ny virksomhed, udvidelse af en eksisterende virksomhed eller iværksættelse af en aktivitet, der indebærer en fundamental ændring af en eksisterende virksomheds produkt eller produktionsmetode« (punkt 25.4.6).

9

(10)  Se punkt 25.4.26 ff. i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte.

10

(11)  Ifølge Domstolens retspraksis udgør enhver virksomhed, som består i at udbyde goder og tjenesteydelser på et givet marked, en økonomisk virksomhed, jf. dom af 18. juni 1998 i sag C 35/96, Kommissionen mod Italien (Sml. 1998 I, s. 3851), og i sag C 180/98 og 184/98, Pavlov (Sml. 2000 I, s. 6451).

11

(12)  Dom af 17. februar 1993 i sag C-159/91 og C-160/91, Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava (Sml. 1993 I, s. 637).

12

(13)  Dom af 12. december 2000 i sag T-128/98, Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (Sml. 2000 II, s. 3929), stadfæstet ved dom af 24. oktober 2002 i sag C-82/01 (Sml. 2002 I, s. 9297), præmis 75-79.

13

(14)  Dom af 19. januar 1994 i sag C-364/92, SAT Fluggesellschaft mod Eurocontrol (Sml. 1994 I, s. 43).

14

(15)  Dom af 18. marts 1997 i sag C-343/95, Calì & Figli mod Servizi Ecologici Porto di Genova (Sml.1997 I, s. 1547). Kommissionens beslutning af 19. marts 2003, N309/2002 — Sikkerhed i luften — kompensation for omkostninger som følge af attentaterne den 11. september 2001. Kommissionens beslutning af 16. januar 2002, N438/02 — Subsidier til havnemyndighederne for udøvelse af beføjelser som offentlig myndighed.

15

(16)  Dom af 24. juli 2003 i sag C-280/00, Altmark Trans og Regierungspräsidium Magdeburg mod Nahverkehrsgesellschaft Altmark (Sml. 2003 I, s. 7747).

16

(17)  Se Kommissionens afgørelse nr. 2005/842/EF om anvendelsen af EF-traktatens artikel 86, stk. 2, på statsstøtte i form af kompensationen for offentlig tjeneste ydet til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 67). Afgørelsen er endnu ikke blevet inkorporeret i EØS-aftalen. Indtil dette er sket, er disse former for kompensation for offentlig tjeneste derfor underlagt den almindelige anmeldelsespligt som fastsat i Del I og artikel 2 i Del II i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen.

17

(18)  Dom af 10. juli 1986 i sag 40/85, Kongeriget Belgien mod Kommissionen (Sml. 1986 I, s. 2321).

18

(19)  Dom af 6. juli 1982 i forenede sager 188/80 og 190/80, Den Franske Republik, Den Italienske Republik og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, (Sml. 1982, s. 2571, præmis 21).

19

(20)  Dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen (»Alfa Romeo«) (Sml.1991 I s. 1603, præmis 20), dom af 6. marts 2003 i sag T-228/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale mod Kommissionen (Sml. 2003 II, s. 435, præmis 250-270).

20

(21)  Se Kommissionens beslutning nr. 309/2002 — Frankrig: Sikkerhedsforanstaltninger for luftfarten — kompensation for omkostninger som følge af terrorangrebene den 11. september 2001 (EUT C 148 af 25.6.2003).

21

(22)  EFTA-Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtteelementer i forbindelse med offentlige myndigheders salg af jord og bygninger (EFT L 137 af 8.6.2000 og EØS-tillæg nr. 26 af 8.6.2000). Disse retningslinjer svarer til Kommissionens meddelelse om statsstøtteelementer i forbindelse med offentlige myndigheders salg af jord og bygninger.

22

(23)  Europa-Kommissionens beretning om konkurrencepolitikken, 1993, nr. 402 og 403.

23

(24)  Se fodnote 16.

24

(25)  Denne afgørelse er endnu ikke blevet inkorporeret i EØS-aftalen. Selv om den inkorporeres, vil enhver form for kompensation for offentlig tjeneste, der udgør statsstøtte til store lufthavne (kategori A, B, C), eller ikke opfylder de ovennævnte betingelser, stadigvæk skulle anmeldes og undersøges i hvert enkelt tilfælde.

25

(26)  Kapitel 18C i retningslinjerne for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste finder ganske vist ikke anvendelse på transportsektoren, men kan udgøre en rettesnor for, hvordan principperne i punkt 55-57 vil blive anvendt (endnu ikke offentliggjort). Disse retningslinjer svarer til EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste, EUT C 297 af 29.11.2005, s. 4.

26

(27)  Rådets direktiv 96/67/EF af 15. oktober 1996 om adgangen til ground handling-markedet i Fællesskabets (EFT L 272 af 25.10.1996), som blev inkorporeret i punkt 64c i bilag XIII til EØS-aftalen ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 79/2000 af 2. oktober 2000 (EFT L 315 af 14.12.2000, s. 20, og EØS-tillæg nr. 59 af 14.12.2000).

27

(28)  Betragtning 85 i beslutningen om at indlede proceduren i sagen vedrørende Ryanair i Charleroi har følgende ordlyd: »Hvad angår ground handling-afgifter er det Kommissionens opfattelse, at der kan opnås stordriftsbesparelser, hvis en af lufthavnens brugere i vid udstrækning gør brug af en virksomheds groundhandling-tjenester. Det er nemlig ikke overraskende, at visse selskaber skal betale en lavere pris end den gængse, eftersom disse selskaber har behov for mindre service end andre kunder«.

28

(29)  »Study on Competition between airports and the application of State Aid Rules«, Cranfield University, september 2002, punkt 5.33 og 6.11.

29

(30)  Ibid, punkt 5-27: »To some extent, subsidisation of air services within the PSO framework can be interpreted as an indirect subsidy to an airport«.

30

(31)  Kommissionens meddelelse af 26. maj 2004 (KOM(2004) 343 endelig) og af 6. august 2004 (SEK(2004) 1030) om et styrket partnerskab for regionerne i EU's yderste periferi.

31

(32)  Rådets forordning (EØF) nr. 2407/92 af 23. juli 1992 om udstedelse af licenser til luftfartsselskaber (EFT L 240 af 24.8.1992), som inkorporeret i punkt 66b i bilag XIII til EØS-aftalen ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 7/94 af 21. marts 1994 (EFT L 160 af 28.6.1994, s. 1, og EØS-tillæg nr. 17 af 28.6.1994).

32

(33)  Der tænkes bl.a. på overgang fra en sæsonbestemt rute til en fast rute eller fra en ikke-daglig afgang til en afgang mindst én gang om dagen.

33

(34)  Rådets forordning (EØF) nr. 2408/92 om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Fællesskabet (EFT L 240 af 24.8.1992, s. 8), som blev inkorporeret i punkt 64a i bilag XIII til EØS-aftalen ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 7/94 af 21. marts 1994 (EFT L 160 af 28.6.1994, s. 1, og EØS-tillæg nr. 17 af 28.6.1994).

34

(35)  Som defineret i artikel 2, litra m), i Rådets forordning (EØF) nr. 2408/92 om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Fællesskabet (EFT L 240 af 24.8.1992, s. 8).

35

(36)  Rådets direktiv 89/665/EØF af 21. december 1989 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende anvendelsen af klageprocedurerne i forbindelse med indgåelse af offentlige indkøbs- samt bygge- og anlægskontrakter (EFT L 395 af 30.12.1989, s. 33). Rådets direktiv 92/13/EØF af 25. februar 1992 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende anvendelse af EF-reglerne for fremgangsmåden ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation (EFT L 76 af 23.3.1992, s. 14).

36

(37)  Se fodnote 1.

37

(38)  Sag C-355/95 P, Textilwerke Deggndorf mod Kommissionen, Sml. 1997 I, s. 2549.«

38

---

| 6.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 62/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 62/44

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

Nr. 320/06/COL

af 31. oktober 2006

om ændring af listen i punkt 39 i del 1.2 i kapitel I i bilag I til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde over de grænsekontrolsteder i Island og Norge, der er godkendt til at føre veterinærkontrol med levende dyr og animalske produkter fra tredjelande, og om ophævelse af EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning 246/06/KOL af 6. september 2006

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN HAR —

UNDER HENVISNING TIL aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 109 og protokol 1 til aftalen,

UNDER HENVISNING TIL aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol, særlig artikel 5, stk. 2, litra d), og protokol 1 til aftalen,

UNDER HENVISNING TIL punkt 4.B.1) og 3) og punkt 5.b) i indledningen til kapitel I i bilag I til EØS-aftalen,

UNDER HENVISNING TIL den retsakt, der er nævnt i punkt 1.1.4 i kapitel I i bilag I til EØS-aftalen (Rådets direktiv 97/78/EF af 18. december 1997 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, der føres ind i Fællesskabet), som ændret og tilpasset til EØS-aftalen ved de sektortilpasninger, der er nævnt i bilag I til aftalen, særlig artikel 6, stk. 2, i retsakten,

UNDER HENVISNING TIL den retsakt, der er nævnt i punkt 1.1.5 i kapitel I i bilag I til EØS-aftalen (Rådets direktiv 91/496/EØF af 15. juli 1991 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for dyr, der føres ind i Fællesskabet fra tredjelande, og om ændring af direktiv 89/662/EØF, 90/425/EØF og 90/675/EØF), som ændret og tilpasset til EØS-aftalen ved de sektortilpasninger, der er nævnt i bilag I til aftalen, særlig artikel 6, stk. 4, i retsakten,

UNDER HENVISNING TIL den retsakt, der er nævnt i punkt 1.2.111 i kapitel I i bilag I til EØS-aftalen (Kommissionens beslutning 2001/812/EF af 21. november 2001 om betingelserne for godkendelse af grænsekontrolsteder, der er ansvarlige for veterinærkontrol af tredjelandsprodukter, som føres ind i EF), som ændret, særlig artikel 3, stk. 5, i retsakten, og

ud fra følgende betragtninger:

EFTA-Tilsynsmyndigheden ophævede ved beslutning nr. 246/06/KOL af 6. september 2006 EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 86/02/KOL af 24. maj 2002 og opstillede en ny liste over grænsekontrolsteder i Island og Norge, der er godkendt til at føre veterinærkontrol med levende dyr og animalske produkter, der indføres fra tredjelande.

Den norske regering har anmodet EFTA-Tilsynsmyndigheden om at tilføje de foreslåede grænsekontrolsteder i havnen Egersund til listen i punkt 39 i del 1.2 i kapitel I i bilag I til EØS-aftalen over grænsekontrolsteder i Island og Norge, der er godkendt til at føre veterinærkontrol med levende dyr og animalske produkter fra tredjelande.

Den norske regering har anmodet EFTA-Tilsynsmyndigheden om at godkende de foreslåede grænsekontrolsteder ved havnen Egersund på ovennævnte liste med henblik på import af fiskeolie til konsum eller andre formål samt fiskemel i løs afladning,

Den norske regering har foreslået EFTA-Tilsynsmyndigheden at tilføje varekategorierne uaftappet fiskeolie og aftappet fiskeolie til konsum eller anden anvendelse ud for inspektionscentret Kristiansund ved grænsekontrolstedet Kristiansund

EFTA-Tilsynsmyndigheden og Europa-Kommissionen har i nært samarbejde med de norske kompetente myndigheder gennemført fælles kontrolbesøg af grænsekontrolstedet i Egersund og inspektionscentret i Kristiansund.

Efter de fælles kontrolbesøg og i henhold til punkt 4(B) 3 i indledningen til bilag I til EØS-aftalen vedtog inspektørerne fra EFTA-Tilsynsmyndigheden og Europa-Kommissionen den 16. oktober 2006 en fælles henstilling (sag nr. 59362/event nr. 391554) om at tilføje grænsekontrolstedet i Egersund og de nye kategorier for inspektionscentret i Kristiansund på listen over grænsekontrolsteder.

EFTA-Tilsynsmyndigheden har med beslutning 312/06/KOL henvist sagen til EFTA-Veterinærkomitéen, der bistår EFTA-Tilsynsmyndigheden.

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra EFTA-Veterinærkomitéen, der bistår EFTA-Tilsynsmyndigheden —

TRUFFET FØLGENDE BESLUTNING:

| 1) | Veterinærkontrollen med levende dyr og animalske produkter, der føres ind i Island og Norge fra tredjelande, foretages af de kompetente nationale myndigheder på de godkendte grænsekontrolsteder, der er anført på listen i bilaget til denne beslutning. |
| --- | --- |

1)

Veterinærkontrollen med levende dyr og animalske produkter, der føres ind i Island og Norge fra tredjelande, foretages af de kompetente nationale myndigheder på de godkendte grænsekontrolsteder, der er anført på listen i bilaget til denne beslutning.

| 2) | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 246/98/KOL af 6. september 2006 ophæves. |
| --- | --- |

2)

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 246/98/KOL af 6. september 2006 ophæves.

| 3) | Denne beslutning træder i kraft den 31. oktober 2006. |
| --- | --- |

3)

Denne beslutning træder i kraft den 31. oktober 2006.

| 4) | Denne beslutning er rettet til Island og Norge. |
| --- | --- |

4)

Denne beslutning er rettet til Island og Norge.

| 5) | Kun den engelske udgave af denne beslutning er autentisk. |
| --- | --- |

5)

Kun den engelske udgave af denne beslutning er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. oktober 2006.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Bjørn T. GRYDELAND

Formand

Kristján Andri STEFÁNSSON

Medlem af Kollegiet

---

BILAG

LISTE OVER GODKENDTE GRÆNSEKONTROLSTEDER

| 1 | = | Navn |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Animo-Kode |
| 3 | = | Type







  A | = | Lufthavn |
| F | = | Jernbane |
| P | = | Havn |
| R | = | Landevej |

1

=

Navn

2

=

Animo-Kode

3

=

Type

A

=

Lufthavn

F

=

Jernbane

P

=

Havn

R

=

Landevej

4

=

Inspektionscenter

5

=

Produkter

| HC | = | Alle produkter til konsum |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Andre produkter |
| NT | = | Ingen temperaturkrav |
| T | = | Frosne/kølede produkter |
| T(FR) | = | Frosne produkter |
| T(CH) | = | Kølede produkter |

HC

=

Alle produkter til konsum

NHC

=

Andre produkter

NT

=

Ingen temperaturkrav

T

=

Frosne/kølede produkter

T(FR)

=

Frosne produkter

T(CH)

=

Kølede produkter

6

=

Levende dyr

| U | = | Hovdyr: kvæg, svin, får, geder, vildtlevende dyr eller husdyr af hestefamilien |
| --- | --- | --- |
| E | = | Registrerede enhovede dyr som defineret i Rådets direktiv 90/426/EØF |
| O | = | Andre dyr. |

U

=

Hovdyr: kvæg, svin, får, geder, vildtlevende dyr eller husdyr af hestefamilien

E

=

Registrerede enhovede dyr som defineret i Rådets direktiv 90/426/EØF

O

=

Andre dyr.

5-6

=

Særlige betingelser

| (1) | = | Kontrol efter Kommissionens beslutning 93/352/EØF vedtaget i henhold til artikel 19, stk. 3, i Rådets direktiv 97/78/EF |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | Kun emballerede produkter |
| (3) | = | Kun fiskeprodukter |
| (4) | = | Kun animalske proteiner |
| (5) | = | Kun uld, skind og huder |
| (6) | = | Kun flydende fedtstoffer, olier og fiskeolier |
| (7) | = | Islandske heste (kun fra april til oktober) |
| (8) | = | Kun enhovede dyr |
| (9) | = | Kun tropiske fisk |
| (10) | = | Kun katte, hunde, gnavere, harer, levende fisk, krybdyr og andre fugle end strudsefugle |
| (11) | = | Kun foderstoffer i løs afladning |
| (12) | = | ved (U) for så vidt angår dyr af hestefamilien: kun dyr sendt til en zoologisk have; og
  ved (O) kun daggamle kyllinger, fisk, hunde, katte, insekter eller andre dyr sendt til en zoologisk have |
| (13) | = | Nagylak HU: Dette er et grænsekontrolsted (for produkter) og overgangssted (for levende dyr) på grænsen mellem Ungarn og Rumænien, som er omfattet af de overgangsbestemmelser, der efter forhandling er fastsat i tiltrædelsestraktaten for både produkter og levende dyr, jf. Kommissionens beslutning 2003/630/EF |
| (14) | = | Udpeget EF-transitsted for sendinger af visse animalske produkter til konsum, som transporteres til eller fra Rusland i henhold til de særlige procedurer, der er fastsat i de relevante EF-bestemmelser |
| (15) | = | Kun akvakulturdyr |
| (16) | = | Kun fiskemel |

(1)

=

Kontrol efter Kommissionens beslutning 93/352/EØF vedtaget i henhold til artikel 19, stk. 3, i Rådets direktiv 97/78/EF

(2)

=

Kun emballerede produkter

(3)

=

Kun fiskeprodukter

(4)

=

Kun animalske proteiner

(5)

=

Kun uld, skind og huder

(6)

=

Kun flydende fedtstoffer, olier og fiskeolier

(7)

=

Islandske heste (kun fra april til oktober)

(8)

=

Kun enhovede dyr

(9)

=

Kun tropiske fisk

(10)

=

Kun katte, hunde, gnavere, harer, levende fisk, krybdyr og andre fugle end strudsefugle

(11)

=

Kun foderstoffer i løs afladning

(12)

=

ved (U) for så vidt angår dyr af hestefamilien: kun dyr sendt til en zoologisk have; og

ved (O) kun daggamle kyllinger, fisk, hunde, katte, insekter eller andre dyr sendt til en zoologisk have

(13)

=

Nagylak HU: Dette er et grænsekontrolsted (for produkter) og overgangssted (for levende dyr) på grænsen mellem Ungarn og Rumænien, som er omfattet af de overgangsbestemmelser, der efter forhandling er fastsat i tiltrædelsestraktaten for både produkter og levende dyr, jf. Kommissionens beslutning 2003/630/EF

(14)

=

Udpeget EF-transitsted for sendinger af visse animalske produkter til konsum, som transporteres til eller fra Rusland i henhold til de særlige procedurer, der er fastsat i de relevante EF-bestemmelser

(15)

=

Kun akvakulturdyr

(16)

=

Kun fiskemel

Land: Island

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akureyri | 1700499 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Hafnarfjörður | 1700299 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Húsavík | 1701399 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ísafjörður | 1700399 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Keflavík Airport | 1700799 | A | | HC(1)(2)(3) | O(15) |
| Reykjavík | 1700199 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Þorlákshöfn | 1701899 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Akureyri

1700499

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16)

Hafnarfjörður

1700299

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16)

Húsavík

1701399

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ísafjörður

1700399

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Keflavík Airport

1700799

A

HC(1)(2)(3)

O(15)

Reykjavík

1700199

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16)

Þorlákshöfn

1701899

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Land: Norge

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borg | 1501499 | P | | HC, NHC | E(7) |
| Båtsfjord | 1501199 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Egersund | NO02299 | P | | HC-NT(6), NHC-NT(6)(16) | |
| Hammerfest | 1501099 | P | Rypefjord | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Honningsvåg | 1501799 | P | Honningsvåg | HC-T(1)(2)(3) | |
| Gjesvær | HC-T(1)(2)(3) | |
| Kirkenes | 1502199 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | 1500299 | P | Harøysund | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)
  HC-NT(6), NHC-NT(6) | |
| Måløy | 1500599 | P | Gotteberg | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Moldøen | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Trollebø | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Oslo | 1500199 | P | | HC, NHC | |
| Oslo | 1501399 | A | | HC, NHC | U,E,O |
| Skjervøy | 1502099 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Sortland | 1501699 | P | Andenes | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Melbu | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Sortland | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Storskog | 1501299 | R | | HC, NHC | U,E,O |
| Tromsø | 1500999 | P | Bukta | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kaldfjord | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Solstrand | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Senjahopen | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Vannøy | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Vadsø | 1501599 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ålesund | 1500699 | P | Breivika | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Ellingsøy | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Skutvik | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Borg

1501499

P

HC, NHC

E(7)

Båtsfjord

1501199

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Egersund

NO02299

P

HC-NT(6), NHC-NT(6)(16)

Hammerfest

1501099

P

Rypefjord

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Honningsvåg

1501799

P

Honningsvåg

HC-T(1)(2)(3)

Gjesvær

HC-T(1)(2)(3)

Kirkenes

1502199

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kristiansund

1500299

P

Harøysund

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kristiansund

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

HC-NT(6), NHC-NT(6)

Måløy

1500599

P

Gotteberg

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Moldøen

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Trollebø

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Oslo

1500199

P

HC, NHC

Oslo

1501399

A

HC, NHC

U,E,O

Skjervøy

1502099

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Sortland

1501699

P

Andenes

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Melbu

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Sortland

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Storskog

1501299

R

HC, NHC

U,E,O

Tromsø

1500999

P

Bukta

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kaldfjord

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Solstrand

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Senjahopen

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Vannøy

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Vadsø

1501599

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ålesund

1500699

P

Breivika

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Ellingsøy

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Skutvik

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

---