# Den Europæiske Unions L 284/2014

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 284 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 57. årgang30. september 2014 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 284

Dansk udgave

Retsforskrifter

57. årgang30. september 2014

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1025/2014 af 25. juli 2014 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 om anvendelse af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der er fastlagt i aftaler om indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler eller i aftaler, som fører til indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler, som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 38/2014 om ændring af visse forordninger vedrørende den fælles handelspolitik for så vidt angår tillæggelse af delegerede beføjelser og gennemførelsesbeføjelser med henblik på vedtagelse af visse foranstaltninger | 1 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1026/2014 af 25. juli 2014 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 om anvendelse af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der er fastlagt i aftaler om indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler eller i aftaler, som fører til indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler, som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 527/2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 for så vidt angår udelukkelse af en række lande fra listen over regioner eller stater, der har afsluttet forhandlinger | 3 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1027/2014 af 25. juli 2014 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 om anvendelse af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der er fastlagt i aftaler om indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler eller i aftaler, som fører til indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler, som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 527/2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 for så vidt angår udelukkelse af en række lande fra listen over regioner eller stater, der har afsluttet forhandlinger | 5 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1028/2014 af 26. september 2014 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1207/2011 om fastlæggelse af krav til overvågningens præstationer og interoperabilitet i det fælles europæiske luftrum (
  1
  ) | 7 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1029/2014 af 26. september 2014 om ændring af forordning (EU) nr. 73/2010 om fastlæggelse af krav til luftfartsdatas og luftfartsinformations kvalitet i det fælles europæiske luftrum (
  1
  ) | 9 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1030/2014 af 29. september 2014 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende de ensartede formater og datoen for offentliggørelse af de talværdier, der anvendes til at identificere globale systemisk vigtige institutter i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (
  1
  ) | 14 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1031/2014 af 29. september 2014 om yderligere midlertidige ekstraordinære støtteforanstaltninger for producenter af visse frugter og grøntsager | 22 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1032/2014 af 29. september 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 40 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1033/2014 af 29. september 2014 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse, som er gældende fra den 1. oktober 2014 i sektoren for sukker | 42 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2014/680/EU, Euratom |
| | * | Afgørelse vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer den 24. september 2014 om udnævnelse af dommere ved Domstolen | 45 |
| | | 2014/681/EU, Euratom |
| | * | Afgørelse vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer den 24. september 2014 om udnævnelse af en dommer ved Domstolen | 46 |
| | | 2014/682/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 25. september 2014 om beskikkelse af en bulgarsk suppleant til Regionsudvalget | 47 |
| | | 2014/683/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 25. september 2014 om beskikkelse af et britisk medlem af Regionsudvalget | 48 |
| | | 2014/684/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 25. september 2014 om beskikkelse af ni græske medlemmer af og tolv græske suppleanter til Regionsudvalget | 49 |
| | * | Rådets afgørelse 2014/685/FUSP af 29. september 2014 om ændring af fælles aktion 2008/124/FUSP om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO | 51 |
| | | 2014/686/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 3. juli 2014 om statsstøtte SA.33927 (12/C) (ex 11/NN) ydet af Belgien — Garantiordning til beskyttelse af individuelle andelshavere i finansielle kooperativer
  (meddelt under nummer C(2014) 1021)

   (
  1
  ) | 53 |
| | | 2014/687/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 26. september 2014 om fastsættelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusionerne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU i forbindelse med fremstilling af papirmasse, papir og pap
  (meddelt under nummer C(2014) 6750)

   (
  1
  ) | 76 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1025/2014 af 25. juli 2014 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 om anvendelse af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der er fastlagt i aftaler om indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler eller i aftaler, som fører til indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler, som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 38/2014 om ændring af visse forordninger vedrørende den fælles handelspolitik for så vidt angår tillæggelse af delegerede beføjelser og gennemførelsesbeføjelser med henblik på vedtagelse af visse foranstaltninger

1

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1026/2014 af 25. juli 2014 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 om anvendelse af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der er fastlagt i aftaler om indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler eller i aftaler, som fører til indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler, som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 527/2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 for så vidt angår udelukkelse af en række lande fra listen over regioner eller stater, der har afsluttet forhandlinger

3

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1027/2014 af 25. juli 2014 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 om anvendelse af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der er fastlagt i aftaler om indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler eller i aftaler, som fører til indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler, som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 527/2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 for så vidt angår udelukkelse af en række lande fra listen over regioner eller stater, der har afsluttet forhandlinger

5

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1028/2014 af 26. september 2014 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1207/2011 om fastlæggelse af krav til overvågningens præstationer og interoperabilitet i det fælles europæiske luftrum (
  1
  )

1

7

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1029/2014 af 26. september 2014 om ændring af forordning (EU) nr. 73/2010 om fastlæggelse af krav til luftfartsdatas og luftfartsinformations kvalitet i det fælles europæiske luftrum (
  1
  )

1

9

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1030/2014 af 29. september 2014 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende de ensartede formater og datoen for offentliggørelse af de talværdier, der anvendes til at identificere globale systemisk vigtige institutter i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (
  1
  )

1

14

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1031/2014 af 29. september 2014 om yderligere midlertidige ekstraordinære støtteforanstaltninger for producenter af visse frugter og grøntsager

22

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1032/2014 af 29. september 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

40

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1033/2014 af 29. september 2014 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse, som er gældende fra den 1. oktober 2014 i sektoren for sukker

42

AFGØRELSER

2014/680/EU, Euratom

*

Afgørelse vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer den 24. september 2014 om udnævnelse af dommere ved Domstolen

45

2014/681/EU, Euratom

*

Afgørelse vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer den 24. september 2014 om udnævnelse af en dommer ved Domstolen

46

2014/682/EU

*

Rådets afgørelse af 25. september 2014 om beskikkelse af en bulgarsk suppleant til Regionsudvalget

47

2014/683/EU

*

Rådets afgørelse af 25. september 2014 om beskikkelse af et britisk medlem af Regionsudvalget

48

2014/684/EU

*

Rådets afgørelse af 25. september 2014 om beskikkelse af ni græske medlemmer af og tolv græske suppleanter til Regionsudvalget

49

*

Rådets afgørelse 2014/685/FUSP af 29. september 2014 om ændring af fælles aktion 2008/124/FUSP om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO

51

2014/686/EU

*

Kommissionens afgørelse af 3. juli 2014 om statsstøtte SA.33927 (12/C) (ex 11/NN) ydet af Belgien — Garantiordning til beskyttelse af individuelle andelshavere i finansielle kooperativer
  (meddelt under nummer C(2014) 1021)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2014) 1021)

1

53

2014/687/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 26. september 2014 om fastsættelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusionerne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU i forbindelse med fremstilling af papirmasse, papir og pap
  (meddelt under nummer C(2014) 6750)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2014) 6750)

1

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 30.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 1025/2014

af 25. juli 2014

om ændring af bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 om anvendelse af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der er fastlagt i aftaler om indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler eller i aftaler, som fører til indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler, som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 38/2014 om ændring af visse forordninger vedrørende den fælles handelspolitik for så vidt angår tillæggelse af delegerede beføjelser og gennemførelsesbeføjelser med henblik på vedtagelse af visse foranstaltninger

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 af 20. december 2007 om anvendelse af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der er fastlagt i aftaler om indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler eller i aftaler, som fører til indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler (1), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 38/2014 af 15. januar 2014 om ændring af visse forordninger vedrørende den fælles handelspolitik for så vidt angår tillæggelse af delegerede beføjelser og gennemførelsesbeføjelser med henblik på vedtagelse af visse foranstaltninger (2), særlig artikel 2, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Listen over begunstigede lande i forbindelse med EU's told- og kvotefri importordning er fastlagt i bilag I til forordning (EF) nr. 1528/2007 (forordningen om markedsadgang). |
| --- | --- |

(1)

Listen over begunstigede lande i forbindelse med EU's told- og kvotefri importordning er fastlagt i bilag I til forordning (EF) nr. 1528/2007 (forordningen om markedsadgang).

| (2) | Botswana, Cameroun, Côte d'Ivoire, Fiji, Ghana, Kenya, Namibia og Swaziland havde ikke truffet de nødvendige foranstaltninger til at ratificere deres respektive aftaler og ophører følgelig i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1528/2007, navnlig litra b), fra 1. oktober 2014 med at være omfattet af den markedsadgangsordning, der er tilladt i henhold til forordning (EF) nr. 1528/2007. Dette er en følge af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 527/2013 (3). |
| --- | --- |

(2)

Botswana, Cameroun, Côte d'Ivoire, Fiji, Ghana, Kenya, Namibia og Swaziland havde ikke truffet de nødvendige foranstaltninger til at ratificere deres respektive aftaler og ophører følgelig i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1528/2007, navnlig litra b), fra 1. oktober 2014 med at være omfattet af den markedsadgangsordning, der er tilladt i henhold til forordning (EF) nr. 1528/2007. Dette er en følge af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 527/2013 (3).

| (3) | Côte d'Ivoire og Ghana og Den Europæiske Union og dens medlemsstater afsluttede forhandlingerne om en økonomisk partnerskabsaftale den 30. juni 2014. |
| --- | --- |

(3)

Côte d'Ivoire og Ghana og Den Europæiske Union og dens medlemsstater afsluttede forhandlingerne om en økonomisk partnerskabsaftale den 30. juni 2014.

| (4) | Botswana, Namibia og Swaziland og Den Europæiske Union og dens medlemsstater afsluttede forhandlingerne om en økonomisk partnerskabsaftale den 15. juli 2014. |
| --- | --- |

(4)

Botswana, Namibia og Swaziland og Den Europæiske Union og dens medlemsstater afsluttede forhandlingerne om en økonomisk partnerskabsaftale den 15. juli 2014.

| (5) | Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 24a i forordning (EF) nr. 1528/2007 for at ændre bilag I til nævnte forordning, således at der kan tilføjes de regioner eller stater fra gruppen af AVS-stater, der har afsluttet forhandlinger om en aftale med Den Europæiske Union, og som opfylder kravene i artikel XXIV i GATT 1994. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 24a i forordning (EF) nr. 1528/2007 for at ændre bilag I til nævnte forordning, således at der kan tilføjes de regioner eller stater fra gruppen af AVS-stater, der har afsluttet forhandlinger om en aftale med Den Europæiske Union, og som opfylder kravene i artikel XXIV i GATT 1994.

| (6) | Efter datoen for anvendelsen af nærværende forordning vil tilføjelsen af Botswana, Côte d'Ivoire, Ghana, Namibia og Swaziland i bilag I til forordningen om markedsadgang være underlagt betingelserne i forordningens artikel 2, stk. 3, særlig litra b) — |
| --- | --- |

(6)

Efter datoen for anvendelsen af nærværende forordning vil tilføjelsen af Botswana, Côte d'Ivoire, Ghana, Namibia og Swaziland i bilag I til forordningen om markedsadgang være underlagt betingelserne i forordningens artikel 2, stk. 3, særlig litra b) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Tilføjelse af lande i bilag I

I bilag I til forordning (EF) nr. 1528/2007 indsættes følgende lande:

| | Republikken Botswana |
| --- | --- |

Republikken Botswana

| | Republikken Côte d'Ivoire |
| --- | --- |

Republikken Côte d'Ivoire

| | Republikken Ghana |
| --- | --- |

Republikken Ghana

| | Republikken Namibia |
| --- | --- |

Republikken Namibia

| | Kongeriget Swaziland. |
| --- | --- |

Kongeriget Swaziland.

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. oktober 2014.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 348 af 31.12.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 18 af 21.1.2014, s. 52.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 527/2013 af 21. maj 2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 for så vidt angår udelukkelse af en række lande fra listen over regioner eller stater, der har afsluttet forhandlinger (EUT L 165 af 18.6.2013, s. 59).

3

---

| 30.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/3

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 1026/2014

af 25. juli 2014

om ændring af bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 om anvendelse af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der er fastlagt i aftaler om indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler eller i aftaler, som fører til indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler, som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 527/2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 for så vidt angår udelukkelse af en række lande fra listen over regioner eller stater, der har afsluttet forhandlinger

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 af 20. december 2007 om anvendelse af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der er fastlagt i aftaler om indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler eller i aftaler, som fører til indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler (1), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 527/2013 af 21. maj 2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 for så vidt angår udelukkelse af en række lande fra listen over regioner eller stater, der har afsluttet forhandlinger (2), særlig artikel 2a og 2b, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Listen over begunstigede lande i forbindelse med EU's told- og kvotefri importordning er fastlagt i bilag I til forordning (EF) nr. 1528/2007 (forordningen om markedsadgang). |
| --- | --- |

(1)

Listen over begunstigede lande i forbindelse med EU's told- og kvotefri importordning er fastlagt i bilag I til forordning (EF) nr. 1528/2007 (forordningen om markedsadgang).

| (2) | Forhandlinger om den økonomiske partnerskabsaftale (»aftalen«) mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Stillehavslandene på den anden side blev afsluttet den 23. november 2007. |
| --- | --- |

(2)

Forhandlinger om den økonomiske partnerskabsaftale (»aftalen«) mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Stillehavslandene på den anden side blev afsluttet den 23. november 2007.

| (3) | Botswana, Cameroun, Côte d'Ivoire, Fiji, Ghana, Kenya, Namibia og Swaziland havde ikke truffet de nødvendige foranstaltninger til at ratificere deres respektive aftaler. Følgelig og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1528/2007, særlig litra b), blev bilag I til nævnte forordning ændret ved forordning (EU) nr. 527/2013. Disse lande ophørte fra 1. oktober 2014 med at være omfattet af den markedsadgangsordning, der er tilladt i henhold til forordning (EF) nr. 1528/2007. |
| --- | --- |

(3)

Botswana, Cameroun, Côte d'Ivoire, Fiji, Ghana, Kenya, Namibia og Swaziland havde ikke truffet de nødvendige foranstaltninger til at ratificere deres respektive aftaler. Følgelig og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1528/2007, særlig litra b), blev bilag I til nævnte forordning ændret ved forordning (EU) nr. 527/2013. Disse lande ophørte fra 1. oktober 2014 med at være omfattet af den markedsadgangsordning, der er tilladt i henhold til forordning (EF) nr. 1528/2007.

| (4) | Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 2a og 2b i forordning (EF) nr. 1528/2007 for at ændre bilag I til nævnte forordning ved at genindsætte de lande, som udgik i henhold til forordning (EU) nr. 527/2013, så snart disse lande har truffet de nødvendige foranstaltninger til at ratificere deres respektive aftaler. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 2a og 2b i forordning (EF) nr. 1528/2007 for at ændre bilag I til nævnte forordning ved at genindsætte de lande, som udgik i henhold til forordning (EU) nr. 527/2013, så snart disse lande har truffet de nødvendige foranstaltninger til at ratificere deres respektive aftaler.

| (5) | Fiji har truffet de nødvendige foranstaltninger til at ratificere sin aftale og har underrettet depositaren for aftalen herom den 17. juli 2014 — |
| --- | --- |

(5)

Fiji har truffet de nødvendige foranstaltninger til at ratificere sin aftale og har underrettet depositaren for aftalen herom den 17. juli 2014 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genindsættelse af et land i bilag I

I bilag I til forordning (EF) nr. 1528/2007 indsættes følgende land:

| | Republikken Fiji. |
| --- | --- |

Republikken Fiji.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. oktober 2014.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 348 af 31.12.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 165 af 18.6.2013, s. 59.

2

---

| 30.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/5

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 1027/2014

af 25. juli 2014

om ændring af bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 om anvendelse af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der er fastlagt i aftaler om indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler eller i aftaler, som fører til indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler, som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 527/2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 for så vidt angår udelukkelse af en række lande fra listen over regioner eller stater, der har afsluttet forhandlinger

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 af 20. december 2007 om anvendelse af de ordninger for varer med oprindelse i bestemte lande i gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der er fastlagt i aftaler om indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler eller i aftaler, som fører til indgåelse af økonomiske partnerskabsaftaler (1), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 527/2013 af 21. maj 2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 for så vidt angår udelukkelse af en række lande fra listen over regioner eller stater, der har afsluttet forhandlinger (2), særlig artikel 2a og 2b, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Listen over begunstigede lande i forbindelse med EU's told- og kvotefri importordning er fastlagt i bilag I til forordning (EF) nr. 1528/2007 (forordningen om markedsadgang). |
| --- | --- |

(1)

Listen over begunstigede lande i forbindelse med EU's told- og kvotefri importordning er fastlagt i bilag I til forordning (EF) nr. 1528/2007 (forordningen om markedsadgang).

| (2) | Forhandlinger om den økonomiske partnerskabsaftale (aftalen) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Centralafrika på den anden side blev afsluttet den 17. december 2007. |
| --- | --- |

(2)

Forhandlinger om den økonomiske partnerskabsaftale (aftalen) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Centralafrika på den anden side blev afsluttet den 17. december 2007.

| (3) | Botswana, Cameroun, Côte d'Ivoire, Fiji, Ghana, Kenya, Namibia og Swaziland havde ikke truffet de nødvendige foranstaltninger til at ratificere deres respektive aftaler. Følgelig og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1528/2007, særlig litra b), blev bilag I til nævnte forordning ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 527/2013. Disse lande ophørte fra 1. oktober 2014 med at være omfattet af den markedsadgangsordning, der er tilladt i henhold til forordning (EF) nr. 1528/2007. |
| --- | --- |

(3)

Botswana, Cameroun, Côte d'Ivoire, Fiji, Ghana, Kenya, Namibia og Swaziland havde ikke truffet de nødvendige foranstaltninger til at ratificere deres respektive aftaler. Følgelig og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1528/2007, særlig litra b), blev bilag I til nævnte forordning ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 527/2013. Disse lande ophørte fra 1. oktober 2014 med at være omfattet af den markedsadgangsordning, der er tilladt i henhold til forordning (EF) nr. 1528/2007.

| (4) | Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 2a og 2b i Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 for at ændre bilag I til nævnte forordning ved at genindsætte de lande, som udgik i henhold til forordning (EU) nr. 527/2013, så snart disse lande har truffet de nødvendige foranstaltninger til at ratificere deres respektive aftaler. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 2a og 2b i Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 for at ændre bilag I til nævnte forordning ved at genindsætte de lande, som udgik i henhold til forordning (EU) nr. 527/2013, så snart disse lande har truffet de nødvendige foranstaltninger til at ratificere deres respektive aftaler.

| (5) | Cameroun har truffet de nødvendige foranstaltninger til at ratificere sin aftale og har underrettet depositaren for aftalen herom den 22. juli 2014 — |
| --- | --- |

(5)

Cameroun har truffet de nødvendige foranstaltninger til at ratificere sin aftale og har underrettet depositaren for aftalen herom den 22. juli 2014 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genindsættelse af et land i bilag I

I bilag I til forordning (EF) nr. 1528/2007 indsættes følgende land:

| | Republikken Cameroun. |
| --- | --- |

Republikken Cameroun.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. oktober 2014.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 348 af 31.12.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 165 af 18.6.2013, s. 59.

2

---

| 30.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/7

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1028/2014

af 26. september 2014

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1207/2011 om fastlæggelse af krav til overvågningens præstationer og interoperabilitet i det fælles europæiske luftrum

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 af 10. marts 2004 om interoperabilitet i det fælles europæiske lufttrafikstyringsnet (»interoperabilitetsforordningen«) (1), særlig artikel 3, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1207/2011 (2) fastsættes krav til systemer, som bidrager til at stille overvågningsdata til rådighed med henblik på at sikre en harmonisering af disse systemers præstationer, interoperabilitet og effektivitet inden for det europæiske lufttrafikstyringsnet og med henblik på samordning af civile og militære flyvninger. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1207/2011 (2) fastsættes krav til systemer, som bidrager til at stille overvågningsdata til rådighed med henblik på at sikre en harmonisering af disse systemers præstationer, interoperabilitet og effektivitet inden for det europæiske lufttrafikstyringsnet og med henblik på samordning af civile og militære flyvninger.

| (2) | For at kunne forsyne nye luftfartøjer med nyt udstyr skal operatører have adgang til de nødvendige udstyrsspecifikationer mindst 24 måneder inden den planlagte anvendelsesdato. De relevante certificeringsspecifikationer blev imidlertid først vedtaget af Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) i december 2013. Som følge heraf vil det ikke være muligt for operatørerne at forsyne nye luftfartøjer med den nye ADS-B »Out«- og Mode S Enhanced-funktion senest den 8. januar 2015. Gennemførelsesforordning (EU) nr. 1207/2011 bør derfor ændres, således at de berørte operatører får tilstrækkelig yderligere tid til dette formål. |
| --- | --- |

(2)

For at kunne forsyne nye luftfartøjer med nyt udstyr skal operatører have adgang til de nødvendige udstyrsspecifikationer mindst 24 måneder inden den planlagte anvendelsesdato. De relevante certificeringsspecifikationer blev imidlertid først vedtaget af Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) i december 2013. Som følge heraf vil det ikke være muligt for operatørerne at forsyne nye luftfartøjer med den nye ADS-B »Out«- og Mode S Enhanced-funktion senest den 8. januar 2015. Gennemførelsesforordning (EU) nr. 1207/2011 bør derfor ændres, således at de berørte operatører får tilstrækkelig yderligere tid til dette formål.

| (3) | Forsinkelser, både når det gælder certificering og muligheden for at skaffe det nødvendige udstyr samt industrielle kapacitetsbegrænsninger med hensyn til montering af udstyret på luftfartøjer, volder problemer for eftermonteringen på den eksisterende flåde. En række luftfartøjer, som primært opererer på transatlantiske ruter, skal også være udstyret med ADS-B »Out«-funktionen pr. 1. januar 2020 som krævet af USA's Federal Aviation Administration (FAA). Eftermonteringsfristen for ADS-B »Out« og Mode S Enhanced bør derfor forlænges og i højere grad tilpasses fristen for FAA's krav om ADS-B. |
| --- | --- |

(3)

Forsinkelser, både når det gælder certificering og muligheden for at skaffe det nødvendige udstyr samt industrielle kapacitetsbegrænsninger med hensyn til montering af udstyret på luftfartøjer, volder problemer for eftermonteringen på den eksisterende flåde. En række luftfartøjer, som primært opererer på transatlantiske ruter, skal også være udstyret med ADS-B »Out«-funktionen pr. 1. januar 2020 som krævet af USA's Federal Aviation Administration (FAA). Eftermonteringsfristen for ADS-B »Out« og Mode S Enhanced bør derfor forlænges og i højere grad tilpasses fristen for FAA's krav om ADS-B.

| (4) | Operatører af statsluftfartøjer bør indrømmes en forlængelse af gennemførelsesfrister svarende til andre luftfartøjsoperatørers. Fristen for eftermontering af nye ADS-B »Out«- og Mode S Enhanced-funktioner bør derfor også forlænges for statsluftfartøjers vedkommende. |
| --- | --- |

(4)

Operatører af statsluftfartøjer bør indrømmes en forlængelse af gennemførelsesfrister svarende til andre luftfartøjsoperatørers. Fristen for eftermontering af nye ADS-B »Out«- og Mode S Enhanced-funktioner bør derfor også forlænges for statsluftfartøjers vedkommende.

| (5) | Gennemførelsesforordning (EU) nr. 1207/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Gennemførelsesforordning (EU) nr. 1207/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Fælles Luftrum, der er nedsat ved artikel 5 i forordning (EF) nr. 549/2004 — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Fælles Luftrum, der er nedsat ved artikel 5 i forordning (EF) nr. 549/2004 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I gennemførelsesforordning (EU) nr. 1207/2011 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 5 ændres således:






  a) | Stk. 4 affattes således:
  »4.   Operatører sikrer, at






  a) | luftfartøjer, som udfører de i artikel 2, stk. 2, nævnte flyvninger med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang den 8. januar 2015 eller derefter, er udstyret med SSR-transpondere med den kapacitet, som defineres i del A til bilag II |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikel 5 ændres således:

a)

Stk. 4 affattes således:

»4.   Operatører sikrer, at

a)

luftfartøjer, som udfører de i artikel 2, stk. 2, nævnte flyvninger med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang den 8. januar 2015 eller derefter, er udstyret med SSR-transpondere med den kapacitet, som defineres i del A til bilag II

| b) | luftfartøjer med en maksimal certificeret startmasse på over 5 700 kg, eller hvis maksimale egenfart i marchhøjde kan overstige 250 knob, som udfører de i artikel 2, stk. 2, nævnte flyvninger med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang den 8. juni 2016 eller derefter, udover den kapacitet, der er fastlagt i del A til bilag II, er udstyret med SSR-transpondere med den kapacitet, der er fastlagt i del B til samme bilag |
| --- | --- |

b)

luftfartøjer med en maksimal certificeret startmasse på over 5 700 kg, eller hvis maksimale egenfart i marchhøjde kan overstige 250 knob, som udfører de i artikel 2, stk. 2, nævnte flyvninger med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang den 8. juni 2016 eller derefter, udover den kapacitet, der er fastlagt i del A til bilag II, er udstyret med SSR-transpondere med den kapacitet, der er fastlagt i del B til samme bilag

| c) | fastvingede luftfartøjer med en maksimal certificeret startmasse på over 5 700 kg, eller hvis maksimale egenfart i marchhøjde kan overstige 250 knob, som udfører de i artikel 2, stk. 2, nævnte flyvninger med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang den 8. juni 2016 eller derefter, udover den kapacitet, der er fastlagt i del A til bilag II, er udstyret med SSR-transpondere med den kapacitet, der er fastlagt i del C til samme bilag.« |
| --- | --- |

c)

fastvingede luftfartøjer med en maksimal certificeret startmasse på over 5 700 kg, eller hvis maksimale egenfart i marchhøjde kan overstige 250 knob, som udfører de i artikel 2, stk. 2, nævnte flyvninger med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang den 8. juni 2016 eller derefter, udover den kapacitet, der er fastlagt i del A til bilag II, er udstyret med SSR-transpondere med den kapacitet, der er fastlagt i del C til samme bilag.«

| b) | Stk. 5 affattes således:
  »5.   Operatører sikrer, at






  a) | luftfartøjer, som udfører de i artikel 2, stk. 2, nævnte flyvninger med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang før den 8. januar 2015, senest den 7. december 2017 er udstyret med SSR-transpondere med den kapacitet, der er fastlagt i del A til bilag II |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 5 affattes således:

»5.   Operatører sikrer, at

a)

luftfartøjer, som udfører de i artikel 2, stk. 2, nævnte flyvninger med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang før den 8. januar 2015, senest den 7. december 2017 er udstyret med SSR-transpondere med den kapacitet, der er fastlagt i del A til bilag II

| b) | luftfartøjer med en maksimal certificeret startmasse på over 5 700 kg, eller hvis maksimale egenfart i marchhøjde kan overstige 250 knob, som udfører de i artikel 2, stk. 2, nævnte flyvninger med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang før den 8. juni 2016, udover den kapacitet, der er fastlagt i del A til bilag II, senest den 7. december 2017 er udstyret med SSR-transpondere med den kapacitet, der er fastlagt i del B til samme bilag. |
| --- | --- |

b)

luftfartøjer med en maksimal certificeret startmasse på over 5 700 kg, eller hvis maksimale egenfart i marchhøjde kan overstige 250 knob, som udfører de i artikel 2, stk. 2, nævnte flyvninger med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang før den 8. juni 2016, udover den kapacitet, der er fastlagt i del A til bilag II, senest den 7. december 2017 er udstyret med SSR-transpondere med den kapacitet, der er fastlagt i del B til samme bilag.

| c) | fastvingede luftfartøjer med en maksimal certificeret startmasse på over 5 700 kg, eller hvis maksimale egenfart i marchhøjde kan overstige 250 knob, som udfører de i artikel 2, stk. 2, nævnte flyvninger med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang før den 8. juni 2016, udover den kapacitet, der er fastlagt i del A til bilag II, senest den 7. december 2017 er udstyret med SSR-transpondere med den kapacitet, der er fastlagt i del C til samme bilag.« |
| --- | --- |

c)

fastvingede luftfartøjer med en maksimal certificeret startmasse på over 5 700 kg, eller hvis maksimale egenfart i marchhøjde kan overstige 250 knob, som udfører de i artikel 2, stk. 2, nævnte flyvninger med et individuelt luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang før den 8. juni 2016, udover den kapacitet, der er fastlagt i del A til bilag II, senest den 7. december 2017 er udstyret med SSR-transpondere med den kapacitet, der er fastlagt i del C til samme bilag.«

| (2) | Artikel 8, stk. 2, affattes således:
  »2.   Medlemsstaterne sikrer, at statsluftfartøjer af transporttypen med en maksimal certificeret startmasse på over 5 700 kg, eller hvis maksimale egenfart i marchhøjde kan overstige 250 knob, som udfører de i artikel 2, stk. 2, nævnte flyvninger, senest den 7. juni 2020 er udstyret med SSR-transpondere, der udover den kapacitet, der er fastlagt i del A til bilag II, har den kapacitet, der er fastlagt i del B og C til samme bilag.« |
| --- | --- |

(2)

Artikel 8, stk. 2, affattes således:

»2.   Medlemsstaterne sikrer, at statsluftfartøjer af transporttypen med en maksimal certificeret startmasse på over 5 700 kg, eller hvis maksimale egenfart i marchhøjde kan overstige 250 knob, som udfører de i artikel 2, stk. 2, nævnte flyvninger, senest den 7. juni 2020 er udstyret med SSR-transpondere, der udover den kapacitet, der er fastlagt i del A til bilag II, har den kapacitet, der er fastlagt i del B og C til samme bilag.«

| (3) | Artikel 14, stk. 1, affattes således:
  »1.   Specifikke typer af luftfartøjer med et luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang før den 8. juni 2016, med en maksimal certificeret startmasse på over 5 700 kg, eller hvis maksimale egenfart i marchhøjde kan overstige 250 knob, som ikke råder over det samlede sæt af parametre, som er angivet i del C til bilag II, i en digital bustilslutning om bord på luftfartøjet, kan fritages for at opfylde kravene i artikel 5, stk. 5, litra c).« |
| --- | --- |

(3)

Artikel 14, stk. 1, affattes således:

»1.   Specifikke typer af luftfartøjer med et luftdygtighedsbevis, der er udstedt for første gang før den 8. juni 2016, med en maksimal certificeret startmasse på over 5 700 kg, eller hvis maksimale egenfart i marchhøjde kan overstige 250 knob, som ikke råder over det samlede sæt af parametre, som er angivet i del C til bilag II, i en digital bustilslutning om bord på luftfartøjet, kan fritages for at opfylde kravene i artikel 5, stk. 5, litra c).«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. september 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 96 af 31.3.2004, s. 26.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1207/2011 af 22. november 2011 om fastlæggelse af krav til overvågningens præstationer og interoperabilitet i det fælles europæiske luftrum (EUT L 305 af 23.11.2011, s. 35).

2

---

| 30.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/9

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1029/2014

af 26. september 2014

om ændring af forordning (EU) nr. 73/2010 om fastlæggelse af krav til luftfartsdatas og luftfartsinformations kvalitet i det fælles europæiske luftrum

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 af 10. marts 2004 om interoperabilitet i det fælles europæiske lufttrafikstyringsnet (»interoperabilitetsforordningen«) (1), særlig artikel 3, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 3, stk. 13, artikel 7, stk. 5, og artikel 10, stk. 1, i Kommissionens forordning (EU) nr. 73/2010 (2) henvises til Kommissionens forordning (EF) nr. 2096/2005 (3), som blev ophævet ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1035/2011 (4). Henvisningerne til forordning (EF) nr. 2096/2005 i forordning (EU) nr. 73/2010 bør derfor ajourføres, så de henviser til gennemførelsesforordning (EU) nr. 1035/2011. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 3, stk. 13, artikel 7, stk. 5, og artikel 10, stk. 1, i Kommissionens forordning (EU) nr. 73/2010 (2) henvises til Kommissionens forordning (EF) nr. 2096/2005 (3), som blev ophævet ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1035/2011 (4). Henvisningerne til forordning (EF) nr. 2096/2005 i forordning (EU) nr. 73/2010 bør derfor ajourføres, så de henviser til gennemførelsesforordning (EU) nr. 1035/2011.

| (2) | I bilag III til forordning (EU) nr. 73/2010 henvises til standarder, der er fastsat af Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO). Siden vedtagelsen af forordning (EU) nr. 73/2010 har ISO imidlertid ændret og omnummereret nogle af disse standarder. Henvisningerne i forordning (EU) nr. 73/2010 til de relevante ISO-standarder bør derfor ajourføres for at sikre sammenhæng med den nyeste nummerering og udgave af disse standarder. |
| --- | --- |

(2)

I bilag III til forordning (EU) nr. 73/2010 henvises til standarder, der er fastsat af Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO). Siden vedtagelsen af forordning (EU) nr. 73/2010 har ISO imidlertid ændret og omnummereret nogle af disse standarder. Henvisningerne i forordning (EU) nr. 73/2010 til de relevante ISO-standarder bør derfor ajourføres for at sikre sammenhæng med den nyeste nummerering og udgave af disse standarder.

| (3) | I bilag I, III og XI til forordning (EU) nr. 73/2010 henvises der til forskellige definitioner og bestemmelser, der er fastsat i bilag 15 til konventionen angående international civil luftfart (Chicago-konventionen), og nærmere bestemt til den tolvte udgave fra juli 2004 med ændring nr. 34. Siden vedtagelsen af forordning (EU) nr. 73/2010 har Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) ændret en række definitioner, bestemmelser og en del af strukturen af Chicago-konventionens bilag 15 senest i dennes 14. udgave af juli 2013 med ændring nr. 37. Henvisningerne i forordning (EU) nr. 73/2010 til bilag 15 til Chicago-konventionen bør derfor ajourføres for at opfylde medlemsstaternes folkeretlige forpligtelser og sikre sammenhængen med ICAO's internationale lovrammer. |
| --- | --- |

(3)

I bilag I, III og XI til forordning (EU) nr. 73/2010 henvises der til forskellige definitioner og bestemmelser, der er fastsat i bilag 15 til konventionen angående international civil luftfart (Chicago-konventionen), og nærmere bestemt til den tolvte udgave fra juli 2004 med ændring nr. 34. Siden vedtagelsen af forordning (EU) nr. 73/2010 har Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) ændret en række definitioner, bestemmelser og en del af strukturen af Chicago-konventionens bilag 15 senest i dennes 14. udgave af juli 2013 med ændring nr. 37. Henvisningerne i forordning (EU) nr. 73/2010 til bilag 15 til Chicago-konventionen bør derfor ajourføres for at opfylde medlemsstaternes folkeretlige forpligtelser og sikre sammenhængen med ICAO's internationale lovrammer.

| (4) | Forordning (EU) nr. 73/2010 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EU) nr. 73/2010 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Fælles Luftrum, der er nedsat ved artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 (5) — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Fælles Luftrum, der er nedsat ved artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 (5) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EU) nr. 73/2010 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 3 ændres således:






  a) | Nr. 7 affattes således:
  »7.   »integreret luftfartsinformationspakke« (i det følgende benævnt »IAIP«): en pakke på papir eller elektronisk bestående af følgende elementer:






  a) | luftfartspublikationer (i det følgende benævnt »AIP«), herunder rettelser |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikel 3 ændres således:

a)

Nr. 7 affattes således:

»7.   »integreret luftfartsinformationspakke« (i det følgende benævnt »IAIP«): en pakke på papir eller elektronisk bestående af følgende elementer:

a)

luftfartspublikationer (i det følgende benævnt »AIP«), herunder rettelser

| b) | AIP-tillæg |
| --- | --- |

b)

AIP-tillæg

| c) | NOTAM, som defineret i nummer 17, og pre-flight information bulletins |
| --- | --- |

c)

NOTAM, som defineret i nummer 17, og pre-flight information bulletins

| d) | aeronautical information circulars og |
| --- | --- |

d)

aeronautical information circulars og

| e) | tjeklister og lister over gyldige NOTAMs« |
| --- | --- |

e)

tjeklister og lister over gyldige NOTAMs«

| b) | Nr. 8 affattes således:
  »8.   »hindringsdata«: data over alle faste (midlertidige eller permanente) og mobile objekter eller dele deraf, som befinder sig på et område, der er tiltænkt luftfartøjsbevægelser, som gennemskærer en nærmere angivet flade, hvis formål er at beskytte luftfartøjer under flyvning, eller som befinder sig uden for sådanne angivne flader, men anses for at være til fare for luftfarten«. |
| --- | --- |

b)

Nr. 8 affattes således:

»8.   »hindringsdata«: data over alle faste (midlertidige eller permanente) og mobile objekter eller dele deraf, som befinder sig på et område, der er tiltænkt luftfartøjsbevægelser, som gennemskærer en nærmere angivet flade, hvis formål er at beskytte luftfartøjer under flyvning, eller som befinder sig uden for sådanne angivne flader, men anses for at være til fare for luftfarten«

| c) | Nr. 10 affattes således:
  »10.   »flyvepladskortlægningsdata«: data, der indsamles med henblik på at udarbejde flyvepladskortlægningsinformation«. |
| --- | --- |

c)

Nr. 10 affattes således:

»10.   »flyvepladskortlægningsdata«: data, der indsamles med henblik på at udarbejde flyvepladskortlægningsinformation«

| d) | Nr. 13 affattes således:
  »13.   »udbyder af luftfartsinformationstjenester«: den organisation, som er ansvarlig for at tilvejebringe en luftfartsinformationstjeneste, der er certificeret efter Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1035/2011« |
| --- | --- |

d)

Nr. 13 affattes således:

»13.   »udbyder af luftfartsinformationstjenester«: den organisation, som er ansvarlig for at tilvejebringe en luftfartsinformationstjeneste, der er certificeret efter Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1035/2011«

| e) | Nr. 24 affattes således:
  »24.   »kritiske data«: data, som er klassificeret under litra c) i integritetsklassifikationen som defineret i kapitel 1, sektion 1.1 i bilag 15 til Chicago-konventionen angående international civil luftfart (herefter »Chicago-konventionen«)«. |
| --- | --- |

e)

Nr. 24 affattes således:

»24.   »kritiske data«: data, som er klassificeret under litra c) i integritetsklassifikationen som defineret i kapitel 1, sektion 1.1 i bilag 15 til Chicago-konventionen angående international civil luftfart (herefter »Chicago-konventionen«)«

| f) | Nr. 25 affattes således:
  »25.   »væsentlige data«: data, som er klassificeret under litra b) i integritetsklassifikationen som defineret i kapitel 1, sektion 1.1, i bilag 15 til Chicago-konventionen.« |
| --- | --- |

f)

Nr. 25 affattes således:

»25.   »væsentlige data«: data, som er klassificeret under litra b) i integritetsklassifikationen som defineret i kapitel 1, sektion 1.1, i bilag 15 til Chicago-konventionen.«

| 2) | Artikel 7, stk. 5, affattes således:
  »5.   Medmindre andet fremgår af gennemførelsesforordning (EF) nr. 1035/2011 sikrer de i artikel 2, stk. 2, omhandlede parter, at deres personale, som har ansvar for opgaver vedrørende tilvejebringelsen af luftfartsdata eller luftfartsinformation, har modtaget en passende uddannelse og er kompetent og bemyndiget til at udføre det arbejde, det har fået pålagt.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 7, stk. 5, affattes således:

»5.   Medmindre andet fremgår af gennemførelsesforordning (EF) nr. 1035/2011 sikrer de i artikel 2, stk. 2, omhandlede parter, at deres personale, som har ansvar for opgaver vedrørende tilvejebringelsen af luftfartsdata eller luftfartsinformation, har modtaget en passende uddannelse og er kompetent og bemyndiget til at udføre det arbejde, det har fået pålagt.«

| 3) | Artikel 10, stk. 1, affattes således:
  »1.   Medmindre andet fremgår af gennemførelsesforordning (EF) nr. 1035/2011 indfører og vedligeholder de i artikel 2, stk. 2, omhandlede parter et kvalitetsstyringssystem for de aktiviteter, hvormed de tilvejebringer luftfartsdata og luftfartsinformation, i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i bilag VII, del A.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 10, stk. 1, affattes således:

»1.   Medmindre andet fremgår af gennemførelsesforordning (EF) nr. 1035/2011 indfører og vedligeholder de i artikel 2, stk. 2, omhandlede parter et kvalitetsstyringssystem for de aktiviteter, hvormed de tilvejebringer luftfartsdata og luftfartsinformation, i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i bilag VII, del A.«

| 4) | Bilag I ændres i overensstemmelse med bilag I til nærværende forordning. |
| --- | --- |

4)

Bilag I ændres i overensstemmelse med bilag I til nærværende forordning.

| 5) | Bilag III affattes som anført i bilag II til nærværende forordning. |
| --- | --- |

5)

Bilag III affattes som anført i bilag II til nærværende forordning.

| 6) | Bilag XI affattes som anført i bilag III til nærværende forordning. |
| --- | --- |

6)

Bilag XI affattes som anført i bilag III til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. september 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 96 af 31.3.2004, s. 26.

1

(2)  Kommissionens forordning (EU) nr. 73/2010 af 26. januar 2010 om fastlæggelse af krav til luftfartsdatas og luftfartsinformations kvalitet i det fælles europæiske luftrum (EUT L 23 af 27.1.2010, s. 6).

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 2096/2005 af 20. december 2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester (EUT L 335 af 21.12.2005, s. 13).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1035/2011 af 17. oktober 2011 om fastsættelse af fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester og om ændring af forordning (EF) nr. 482/2008 og (EU) nr. 691/2010 (EUT L 271 af 18.10.2011, s. 23).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (»rammeforordningen«) (EUT L 96 af 31.3.2004, s. 1).

5

---

BILAG I

Bilag I, del B, litra a), affattes således:

| »a) | tilvejebringes digitalt i overensstemmelse med de ICAO-standarder, der er omhandlet i punkt 9, 9a og 12 i bilag III«. |
| --- | --- |

»a)

tilvejebringes digitalt i overensstemmelse med de ICAO-standarder, der er omhandlet i punkt 9, 9a og 12 i bilag III«.

---

BILAG II

»BILAG III

BESTEMMELSER, SOM OMHANDLET I ARTIKLER OG BILAG

| 1. | Kapitel 3, sektion 3.7 (Kvalitetsstyringssystem) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37). |
| --- | --- |

1.

Kapitel 3, sektion 3.7 (Kvalitetsstyringssystem) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37).

| 2. | Kapitel 3, sektion 1.2.1 (Horisontalt referencesystem) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37). |
| --- | --- |

2.

Kapitel 3, sektion 1.2.1 (Horisontalt referencesystem) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37).

| 3. | Kapitel 3, sektion 1.2.2 (Vertikalt referencesystem) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37). |
| --- | --- |

3.

Kapitel 3, sektion 1.2.2 (Vertikalt referencesystem) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37).

| 4. | Kapitel 4, (Luftfartspublikationer (AIP)) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37). |
| --- | --- |

4.

Kapitel 4, (Luftfartspublikationer (AIP)) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37).

| 5. | Kapitel 4, sektion 4.3 (Specifikationer for AIP-ændringer) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37). |
| --- | --- |

5.

Kapitel 4, sektion 4.3 (Specifikationer for AIP-ændringer) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37).

| 6. | Kapitel 4, sektion 4.4 (Specifikationer for AIP-tillæg) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37). |
| --- | --- |

6.

Kapitel 4, sektion 4.4 (Specifikationer for AIP-tillæg) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37).

| 7. | Kapitel 5 (NOTAM) i bilag 15 til Chicago-konventionen ——luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37). |
| --- | --- |

7.

Kapitel 5 (NOTAM) i bilag 15 til Chicago-konventionen ——luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37).

| 8. | Kapitel 6, sektion 6.2 (Tilvejebringelse af information i papirudgave) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37). |
| --- | --- |

8.

Kapitel 6, sektion 6.2 (Tilvejebringelse af information i papirudgave) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37).

| 9. | Kapitel 10, sektion 10.1 (Dækningsområder og krav om levering af data) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37). |
| --- | --- |

9.

Kapitel 10, sektion 10.1 (Dækningsområder og krav om levering af data) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37).

| 9a | Kapitel 10, sektion 10.2 (Terrændatasæt — indhold, specifikation og struktur) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37). |
| --- | --- |

9a

Kapitel 10, sektion 10.2 (Terrændatasæt — indhold, specifikation og struktur) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37).

| 10. | Tillæg 1 (Indholdet af luftfartspublikationer (AIP)) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37). |
| --- | --- |

10.

Tillæg 1 (Indholdet af luftfartspublikationer (AIP)) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37).

| 11. | Tillæg 7 (Opløsningsgrad og integritetsklassifikation ved offentliggørelse af luftfartsdata) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37). |
| --- | --- |

11.

Tillæg 7 (Opløsningsgrad og integritetsklassifikation ved offentliggørelse af luftfartsdata) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37).

| 12. | Tillæg 8 (Krav til terræn- og hindringsdata) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37). |
| --- | --- |

12.

Tillæg 8 (Krav til terræn- og hindringsdata) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37).

| 13. | Specifikation vedrørende Object Management Group Unified Modelling Language (UML), version 2.1.1. |
| --- | --- |

13.

Specifikation vedrørende Object Management Group Unified Modelling Language (UML), version 2.1.1.

| 14. | Den Internationale Standardiseringsorganisation, ISO 19107:2003 — Geografisk information — Spatialt skema (1. udgave — 8.5.2003). |
| --- | --- |

14.

Den Internationale Standardiseringsorganisation, ISO 19107:2003 — Geografisk information — Spatialt skema (1. udgave — 8.5.2003).

| 15. | Den Internationale Standardiseringsorganisation, ISO 19115:2003 — Geografisk information — Metadata (1. udgave — 8.5.2003) [Korrigendum Cor 1:2006 5.7.2006]). |
| --- | --- |

15.

Den Internationale Standardiseringsorganisation, ISO 19115:2003 — Geografisk information — Metadata (1. udgave — 8.5.2003) [Korrigendum Cor 1:2006 5.7.2006]).

| 16. | Den Internationale Standardiseringsorganisation, ISO 19139:2007 — Geografisk information — Metadata — gennemførelse af et XML–skema (1. udgave — 17.4.2007)). |
| --- | --- |

16.

Den Internationale Standardiseringsorganisation, ISO 19139:2007 — Geografisk information — Metadata — gennemførelse af et XML–skema (1. udgave — 17.4.2007)).

| 17. | Den Internationale Standardiseringsorganisation, ISO 19118:2011 — Geografisk information — Indkodning (2. udgave 10.10.2011). |
| --- | --- |

17.

Den Internationale Standardiseringsorganisation, ISO 19118:2011 — Geografisk information — Indkodning (2. udgave 10.10.2011).

| 18. | Den Internationale Standardiseringsorganisation, ISO 19136:2007 — Geografisk information — GML (Geography Markup Language) (1. udgave — 23.8.2007). |
| --- | --- |

18.

Den Internationale Standardiseringsorganisation, ISO 19136:2007 — Geografisk information — GML (Geography Markup Language) (1. udgave — 23.8.2007).

| 19. | Den Internationale Standardiseringsorganisation, ISO/IEC 19757-3:2006 — Informationsteknologi — DSDL (Document Schema Definition Languages) — Del 3: Regelbaseret validering — Schematron (1. udgave — 24.5.2006). |
| --- | --- |

19.

Den Internationale Standardiseringsorganisation, ISO/IEC 19757-3:2006 — Informationsteknologi — DSDL (Document Schema Definition Languages) — Del 3: Regelbaseret validering — Schematron (1. udgave — 24.5.2006).

| 20. | ICAO Doc 9674-AN/946 — World Geodetic System — 1984 Manual (Anden udgave — 2002). |
| --- | --- |

20.

ICAO Doc 9674-AN/946 — World Geodetic System — 1984 Manual (Anden udgave — 2002).

| 21. | Kapitel 7, sektion 7.3.2 (Cyklisk redundanscheck (CRC) algoritme) i ICAO Doc 9674-AN/946 — World Geodetic System —1984 (WGS-84) Manual (Anden udgave — 2002). |
| --- | --- |

21.

Kapitel 7, sektion 7.3.2 (Cyklisk redundanscheck (CRC) algoritme) i ICAO Doc 9674-AN/946 — World Geodetic System —1984 (WGS-84) Manual (Anden udgave — 2002).

| 22. | Den Internationale Standardiseringsorganisation, ISO/IEC 27002:2005 — Informationsteknologi — Security-teknikker — Adfærdskodeks vedrørende information security-styring (1. udgave — 15.6.2005). |
| --- | --- |

22.

Den Internationale Standardiseringsorganisation, ISO/IEC 27002:2005 — Informationsteknologi — Security-teknikker — Adfærdskodeks vedrørende information security-styring (1. udgave — 15.6.2005).

| 23. | Den Internationale Standardiseringsorganisation, ISO 28000:2007: — Specifikation af sikkerhedsstyringssystemer i forsyningskæden (1. udgave — 21.9.2007 revideres pt. og vil blive erstattet af 2. udgave; planlagt færdiggørelsesdato 31.1.2008 [Behandles på udvalgsplan]). |
| --- | --- |

23.

Den Internationale Standardiseringsorganisation, ISO 28000:2007: — Specifikation af sikkerhedsstyringssystemer i forsyningskæden (1. udgave — 21.9.2007 revideres pt. og vil blive erstattet af 2. udgave; planlagt færdiggørelsesdato 31.1.2008 [Behandles på udvalgsplan]).

| 24. | Eurocae ED-99A, Brugerkrav til flyvepladskortlægningsinformation (Oktober 2005). |
| --- | --- |

24.

Eurocae ED-99A, Brugerkrav til flyvepladskortlægningsinformation (Oktober 2005).

| 25. | Den Internationale Standardiseringsorganisation, ISO 19110:2005 — Geografisk information — Metode til feature-katalogisering (1. udgave).« |
| --- | --- |

25.

Den Internationale Standardiseringsorganisation, ISO 19110:2005 — Geografisk information — Metode til feature-katalogisering (1. udgave).«

---

BILAG III

»BILAG XI

AFVIGELSER I FORHOLD TIL ICAO SOM OMHANDLET I ARTIKEL 14

Kapitel 3, sektion 3.5.2 (Cyklisk redundanscheck) i bilag 15 til Chicago-konventionen — luftfartsinformationstjenester. (14. udgave — juli 2013 med ændring nr. 37).«

---

| 30.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/14

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1030/2014

af 29. september 2014

om gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende de ensartede formater og datoen for offentliggørelse af de talværdier, der anvendes til at identificere globale systemisk vigtige institutter i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (1), særlig artikel 441, stk. 2, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med henblik på at sikre global overensstemmelse for så vidt angår offentliggørelse og gennemsigtighed i forbindelse med identifikation af globale systemisk vigtige institutter (G-SII'er) skal sådanne institutter offentliggøre indikatorværdier, der anvendes ved denne identifikation. |
| --- | --- |

(1)

Med henblik på at sikre global overensstemmelse for så vidt angår offentliggørelse og gennemsigtighed i forbindelse med identifikation af globale systemisk vigtige institutter (G-SII'er) skal sådanne institutter offentliggøre indikatorværdier, der anvendes ved denne identifikation.

| (2) | I de skemaer, der anvendes af institutter, der er identificeret som G-SII'er i henhold til artikel 131 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (2), bør der tages hensyn til internationale standarder, navnlig dem, der er udstedt af Baselkomitéen for Banktilsyn. |
| --- | --- |

(2)

I de skemaer, der anvendes af institutter, der er identificeret som G-SII'er i henhold til artikel 131 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (2), bør der tages hensyn til internationale standarder, navnlig dem, der er udstedt af Baselkomitéen for Banktilsyn.

| (3) | For at sikre, at de indsamlede oplysninger er konsistente og sammenlignelige, bør referencedatoen for indberetning falde sammen med udløbet af det foregående regnskabsår eller en anden dato, som der måtte være truffet aftale om med instituttets relevante myndighed. |
| --- | --- |

(3)

For at sikre, at de indsamlede oplysninger er konsistente og sammenlignelige, bør referencedatoen for indberetning falde sammen med udløbet af det foregående regnskabsår eller en anden dato, som der måtte være truffet aftale om med instituttets relevante myndighed.

| (4) | For at lette offentlig adgang til de offentliggjorte oplysninger, og i betragtning af at det er nødvendigt med data fra alle medlemsstater for at foretage identifikationen, bør Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) indsamle hvert instituts oplysninger og offentliggøre dem på sit websted. |
| --- | --- |

(4)

For at lette offentlig adgang til de offentliggjorte oplysninger, og i betragtning af at det er nødvendigt med data fra alle medlemsstater for at foretage identifikationen, bør Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) indsamle hvert instituts oplysninger og offentliggøre dem på sit websted.

| (5) | Denne forordning er baseret på det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som EBA har forelagt Kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

Denne forordning er baseret på det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som EBA har forelagt Kommissionen.

| (6) | EBA har afholdt åbne offentlige høringer om udkastet til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra den interessentgruppe, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (3) — |
| --- | --- |

(6)

EBA har afholdt åbne offentlige høringer om udkastet til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra den interessentgruppe, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (3) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ensartet format

G-SII'er skal udfylde det i bilaget til denne forordning fastlagte skema i elektronisk format som offentliggjort på Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds (EBA's) websted. Ved at anvende dette skema offentliggør G-SII'er værdierne for de indikatorer, der anvendes til at bestemme institutternes talværdier i overensstemmelse med den identifikationsmetode, der er omhandlet i artikel 131 i direktiv 2013/36/EU.

G-SII'er er ikke forpligtet til at offentliggøre de supplerende data og indikatorer.

Artikel 2

Offentliggørelsesdato

G-SII'er offentliggør de i artikel 1 omhandlede oplysninger pr. regnskabsårets udløb senest fire måneder efter udløbet af hvert regnskabsår.

De relevante myndigheder kan give institutter, hvis regnskabsår udløber den 30. juni, tilladelse til at indberette indikatorværdier baseret på deres stilling den 31. december. Under alle omstændigheder skal oplysningerne offentliggøres senest den 31. juli.

Artikel 3

Offentliggørelsessted

Institutterne kan offentliggøre værdierne for de indikatorer, der er fastsat i skemaet i bilaget til denne forordning, i det medie, de har valgt til offentliggørelse af de oplysninger, der kræves i henhold til ottende del i forordning (EU) nr. 575/2013, jf. nævnte forordnings artikel 434.

Hvis offentliggørelsen af værdierne for indikatorerne ikke sker i det medie, der er omhandlet i stk. 1, skal G-SII'et angive en direkte henvisning til de offentliggørelser, der har fundet sted, på instituttets websted eller til det medie, hvor de kan findes.

Efter G-SII'ernes offentliggørelse af disse oplysninger skal de relevante myndigheder hurtigst muligt sende de udfyldte skemaer til EBA, således at denne kan offentliggøre oplysningerne samlet på sit websted.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12).

3

---

BILAG

Data, der kræves til identifikation af G-SII'er

Generelle oplysninger om instituttet

| Afdeling 1: Generelle oplysninger | Tekst |
| --- | --- |
| a. | Generelle oplysninger leveret af den nationale tilsynsmyndighed: |

Afdeling 1: Generelle oplysninger

Tekst

a.

Generelle oplysninger leveret af den nationale tilsynsmyndighed:

| (1) | Landekode |
| --- | --- |

(1)

Landekode

| (2) | Instituttets navn |
| --- | --- |

(2)

Instituttets navn

| (3) | Indgivelsesdato (åååå-mm-dd) |
| --- | --- |

(3)

Indgivelsesdato (åååå-mm-dd)

| b. | Generelle oplysninger leveret af det indberettende institut: |
| --- | --- |

b.

Generelle oplysninger leveret af det indberettende institut:

| (1) | Indberetningsdato (åååå-mm-dd) |
| --- | --- |

(1)

Indberetningsdato (åååå-mm-dd)

| (2) | Indberetningsvaluta |
| --- | --- |

(2)

Indberetningsvaluta

| (3) | Eurovekselkurs |
| --- | --- |

(3)

Eurovekselkurs

| (4) | Indberettende enhed |
| --- | --- |

(4)

Indberettende enhed

| (5) | Regnskabsstandard |
| --- | --- |

(5)

Regnskabsstandard

| (6) | Offentliggørelsessted |
| --- | --- |

(6)

Offentliggørelsessted

Størrelsesindikator

| Afdeling 2: Samlede eksponeringer | Beløb |
| --- | --- |
| a. | Modpartseksponering i forbindelse med derivatkontrakter (metode 1) |

Afdeling 2: Samlede eksponeringer

Beløb

a.

Modpartseksponering i forbindelse med derivatkontrakter (metode 1)

| b. | Bruttoværdi af værdipapirfinansieringstransaktioner (SFT'er) |
| --- | --- |

b.

Bruttoværdi af værdipapirfinansieringstransaktioner (SFT'er)

| c. | Modpartseksponeringer i forbindelse med SFT'er |
| --- | --- |

c.

Modpartseksponeringer i forbindelse med SFT'er

| d. | Andre aktiver |
| --- | --- |

d.

Andre aktiver

| (1) | Værdipapirer, der er modtaget som led i SFT'er, og som anerkendes som aktiver |
| --- | --- |

(1)

Værdipapirer, der er modtaget som led i SFT'er, og som anerkendes som aktiver

| e. | Balanceførte poster i alt (summen af 2.a, 2.b, 2.c og 2.d minus 2.d.(1)) |
| --- | --- |

e.

Balanceførte poster i alt (summen af 2.a, 2.b, 2.c og 2.d minus 2.d.(1))

| f. | Potentiel fremtidig eksponering i forbindelse med derivatkontrakter (metode 1) |
| --- | --- |

f.

Potentiel fremtidig eksponering i forbindelse med derivatkontrakter (metode 1)

| g. | Den nominelle værdi af ikke-balanceførte poster med en CCF på 0 % |
| --- | --- |

g.

Den nominelle værdi af ikke-balanceførte poster med en CCF på 0 %

| (1) | Kreditkorttilsagn, der kan opsiges uden betingelser |
| --- | --- |

(1)

Kreditkorttilsagn, der kan opsiges uden betingelser

| (2) | Andre forpligtelser, der kan opsiges uden betingelser |
| --- | --- |

(2)

Andre forpligtelser, der kan opsiges uden betingelser

| h. | Nominel værdi af ikke-balanceførte poster med en CCF på 20 % |
| --- | --- |

h.

Nominel værdi af ikke-balanceførte poster med en CCF på 20 %

| i. | Nominel værdi af ikke-balanceførte poster med en CCF på 50 % |
| --- | --- |

i.

Nominel værdi af ikke-balanceførte poster med en CCF på 50 %

| j. | Nominel værdi af ikke-balanceførte poster med en CCF på 100 % |
| --- | --- |

j.

Nominel værdi af ikke-balanceførte poster med en CCF på 100 %

| k. | Ikke-balanceførte poster i alt (summen af 2.f, 2.g og 2.h til og med 2.j minus 0,9 gange summen af 2.g.(1) og 2.g.(2)) |
| --- | --- |

k.

Ikke-balanceførte poster i alt (summen af 2.f, 2.g og 2.h til og med 2.j minus 0,9 gange summen af 2.g.(1) og 2.g.(2))

| l. | Enheder, der konsolideres af regnskabshensyn, men ikke af risikobaserede reguleringsmæssige hensyn: |
| --- | --- |

l.

Enheder, der konsolideres af regnskabshensyn, men ikke af risikobaserede reguleringsmæssige hensyn:

| (1) | Balanceførte aktiver |
| --- | --- |

(1)

Balanceførte aktiver

| (2) | Potentiel fremtidig eksponering i forbindelse med derivatkontrakter |
| --- | --- |

(2)

Potentiel fremtidig eksponering i forbindelse med derivatkontrakter

| (3) | Forpligtelser, der kan opsiges uden betingelser |
| --- | --- |

(3)

Forpligtelser, der kan opsiges uden betingelser

| (4) | Andre ikke-balanceførte forpligtelser |
| --- | --- |

(4)

Andre ikke-balanceførte forpligtelser

| (5) | Investeringsværdi i de konsoliderede enheder. |
| --- | --- |

(5)

Investeringsværdi i de konsoliderede enheder.

| m. | Lovpligtige justeringer |
| --- | --- |

m.

Lovpligtige justeringer

| n. | Supplerende data: |
| --- | --- |

n.

Supplerende data:

| (1) | Fordringer vedrørende kontant sikkerhed stillet i forbindelse med derivattransaktioner |
| --- | --- |

(1)

Fordringer vedrørende kontant sikkerhed stillet i forbindelse med derivattransaktioner

| (2) | Nominel nettoværdi af kreditderivater |
| --- | --- |

(2)

Nominel nettoværdi af kreditderivater

| (3) | Nominel nettoværdi af kreditderivater vedrørende enheder under 2.l. |
| --- | --- |

(3)

Nominel nettoværdi af kreditderivater vedrørende enheder under 2.l.

| (4) | Balanceførte og ikke-balanceførte eksponeringer mellem enheder, der er omfattet af 2.I. |
| --- | --- |

(4)

Balanceførte og ikke-balanceførte eksponeringer mellem enheder, der er omfattet af 2.I.

| (5) | Balanceførte og ikke-balanceførte eksponeringer, der indehaves af enheder omfattet af 2.l., over for enheder, der konsolideres af risikobaserede reguleringsmæssige hensyn |
| --- | --- |

(5)

Balanceførte og ikke-balanceførte eksponeringer, der indehaves af enheder omfattet af 2.l., over for enheder, der konsolideres af risikobaserede reguleringsmæssige hensyn

| (6) | Balanceførte og ikke-balanceførte eksponeringer, der indehaves af enheder, der konsolideres af risikobaserede reguleringsmæssige hensyn, over for enheder omfattet af 2.I. |
| --- | --- |

(6)

Balanceførte og ikke-balanceførte eksponeringer, der indehaves af enheder, der konsolideres af risikobaserede reguleringsmæssige hensyn, over for enheder omfattet af 2.I.

| (7) | Eksponeringer i alt til brug for beregning af gearingsgrad (januar 2014-definitionen) |
| --- | --- |

(7)

Eksponeringer i alt til brug for beregning af gearingsgrad (januar 2014-definitionen)

| o. | Indikator for eksponeringer i alt (summen af 2.e, 2.k, 2.l.(1), 2.l.(2), 0,1 gange 2.l.(3), 2.l.(4), minus summen af 2.l.(5) 2.m) |
| --- | --- |

o.

Indikator for eksponeringer i alt (summen af 2.e, 2.k, 2.l.(1), 2.l.(2), 0,1 gange 2.l.(3), 2.l.(4), minus summen af 2.l.(5) 2.m)

Indikatorer for sammenkobling

| Afdeling 3: Aktiver inden for det finansielle system | Beløb |
| --- | --- |
| a. | Midler i depot hos eller lånt til andre finansielle institutioner |

Afdeling 3: Aktiver inden for det finansielle system

Beløb

a.

Midler i depot hos eller lånt til andre finansielle institutioner

| (1) | Indskudsbeviser |
| --- | --- |

(1)

Indskudsbeviser

| b. | Uudnyttede bekræftede kreditlinjer, der er ydet andre finansielle institutioner |
| --- | --- |

b.

Uudnyttede bekræftede kreditlinjer, der er ydet andre finansielle institutioner

| c. | Beholdninger af værdipapirer, der er udstedt af andre finansielle institutioner: |
| --- | --- |

c.

Beholdninger af værdipapirer, der er udstedt af andre finansielle institutioner:

| (1) | Sikrede gældsværdipapirer |
| --- | --- |

(1)

Sikrede gældsværdipapirer

| (2) | Ikke-efterstillede usikrede gældsværdipapirer |
| --- | --- |

(2)

Ikke-efterstillede usikrede gældsværdipapirer

| (3) | Efterstillede gældsværdipapirer |
| --- | --- |

(3)

Efterstillede gældsværdipapirer

| (4) | Kortfristede pengemarkedspapirer (commercial papers) |
| --- | --- |

(4)

Kortfristede pengemarkedspapirer (commercial papers)

| (5) | Aktier (herunder nominel værdi og overkurs af ordinære aktier og præferenceaktier) |
| --- | --- |

(5)

Aktier (herunder nominel værdi og overkurs af ordinære aktier og præferenceaktier)

| (6) | Korte positioner, der kan modregnes, i tilknytning til de specifikke aktiebeholdninger omfattet af 3.c.(5) |
| --- | --- |

(6)

Korte positioner, der kan modregnes, i tilknytning til de specifikke aktiebeholdninger omfattet af 3.c.(5)

| d. | Positiv nettoværdi af værdipapirfinansieringstransaktioner med andre finansielle institutioner |
| --- | --- |

d.

Positiv nettoværdi af værdipapirfinansieringstransaktioner med andre finansielle institutioner

| e. | OTC-derivater med andre finansielle institutioner, der har en positiv nettodagsværdi: |
| --- | --- |

e.

OTC-derivater med andre finansielle institutioner, der har en positiv nettodagsværdi:

| (1) | Positiv nettodagsværdi (herunder eventuel sikkerhedsstillelse inden for masternettingaftalen) |
| --- | --- |

(1)

Positiv nettodagsværdi (herunder eventuel sikkerhedsstillelse inden for masternettingaftalen)

| (2) | Potentiel fremtidig eksponering |
| --- | --- |

(2)

Potentiel fremtidig eksponering

| f. | Indikator for aktiver inden for det finansielle system (summen af 3.a, 3.b til og med 3.c.(5), 3.d, 3.e.(1), og 3.e.(2) minus 3.c.(6)) |
| --- | --- |

f.

Indikator for aktiver inden for det finansielle system (summen af 3.a, 3.b til og med 3.c.(5), 3.d, 3.e.(1), og 3.e.(2) minus 3.c.(6))

| Afdeling 4: Forpligtelser inden for det finansielle system | Beløb |
| --- | --- |
| a. | Indskud, som tilkommer depotinstitutter |

Afdeling 4: Forpligtelser inden for det finansielle system

Beløb

a.

Indskud, som tilkommer depotinstitutter

| b. | Indskud, som tilkommer finansielle institutioner, der ikke er depotinstitutter |
| --- | --- |

b.

Indskud, som tilkommer finansielle institutioner, der ikke er depotinstitutter

| c. | Uudnyttede bekræftede kreditlinjer, der er ydet af andre finansielle institutioner |
| --- | --- |

c.

Uudnyttede bekræftede kreditlinjer, der er ydet af andre finansielle institutioner

| d. | Negativ nettoværdi af værdipapirfinansieringstransaktioner med andre finansielle institutioner |
| --- | --- |

d.

Negativ nettoværdi af værdipapirfinansieringstransaktioner med andre finansielle institutioner

| e. | OTC-derivater med andre finansielle institutioner, der har en positiv nettodagsværdi |
| --- | --- |

e.

OTC-derivater med andre finansielle institutioner, der har en positiv nettodagsværdi

| (1) | Negativ nettodagsværdi (herunder eventuel sikkerhedsstillelse inden for masternettingaftalen) |
| --- | --- |

(1)

Negativ nettodagsværdi (herunder eventuel sikkerhedsstillelse inden for masternettingaftalen)

| (2) | Potentiel fremtidig eksponering |
| --- | --- |

(2)

Potentiel fremtidig eksponering

| f. | Supplerende data: |
| --- | --- |

f.

Supplerende data:

| (1) | Midler lånt af andre finansielle institutioner |
| --- | --- |

(1)

Midler lånt af andre finansielle institutioner

| (2) | Indlånsbeviser omfattet af 4.a og 4.b |
| --- | --- |

(2)

Indlånsbeviser omfattet af 4.a og 4.b

| g. | Indikator for forpligtelser inden for det finansielle system (summen af 4.a til og med 4.e.(2)) |
| --- | --- |

g.

Indikator for forpligtelser inden for det finansielle system (summen af 4.a til og med 4.e.(2))

| Afdeling 5: Udstedte værdipapirer | Beløb |
| --- | --- |
| a. | Sikrede gældsværdipapirer |

Afdeling 5: Udstedte værdipapirer

Beløb

a.

Sikrede gældsværdipapirer

| b. | Ikke-efterstillede usikrede gældsværdipapirer |
| --- | --- |

b.

Ikke-efterstillede usikrede gældsværdipapirer

| c. | Efterstillede gældsværdipapirer |
| --- | --- |

c.

Efterstillede gældsværdipapirer

| d. | Kortfristede pengemarkedspapirer (commercial papers) |
| --- | --- |

d.

Kortfristede pengemarkedspapirer (commercial papers)

| e. | Indskudsbeviser |
| --- | --- |

e.

Indskudsbeviser

| f. | Ordinære aktier |
| --- | --- |

f.

Ordinære aktier

| g. | Præferenceaktier og andre former for efterstillet finansiering, der ikke er omfattet af 5.c. |
| --- | --- |

g.

Præferenceaktier og andre former for efterstillet finansiering, der ikke er omfattet af 5.c.

| h. | Supplerende data: |
| --- | --- |

h.

Supplerende data:

| (1) | Bogført værdi af aktier, for hvilke der ikke findes nogen markedspris |
| --- | --- |

(1)

Bogført værdi af aktier, for hvilke der ikke findes nogen markedspris

| i. | Indikator for udstedte værdipapirer (summen af 5.a til og med 5.g) |
| --- | --- |

i.

Indikator for udstedte værdipapirer (summen af 5.a til og med 5.g)

Indikator for substituerbarhed/den finansielle institutions infrastruktur

| Afdeling 6: Betalinger foretaget i indberetningsåret (eksklusive koncerninterne betalinger) | Indberettet i | Beløb i den anførte valuta | Beløb |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Australsk dollar |

Afdeling 6: Betalinger foretaget i indberetningsåret (eksklusive koncerninterne betalinger)

Indberettet i

Beløb i den anførte valuta

Beløb

a.

Australsk dollar

AUD

| b. | Brasiliansk real |
| --- | --- |

b.

Brasiliansk real

BRL

| c. | Canadisk dollar |
| --- | --- |

c.

Canadisk dollar

CAD

| d. | Schweizisk franc |
| --- | --- |

d.

Schweizisk franc

CHF

| e. | Kinesisk yuan |
| --- | --- |

e.

Kinesisk yuan

CNY

| f. | Euro |
| --- | --- |

f.

Euro

EUR

| g. | Britisk pund |
| --- | --- |

g.

Britisk pund

GBP

| h. | Hongkongsk dollar |
| --- | --- |

h.

Hongkongsk dollar

HKD

| i. | Indisk rupee |
| --- | --- |

i.

Indisk rupee

INR

| j. | Japansk yen |
| --- | --- |

j.

Japansk yen

JPY

| k. | Svensk krone |
| --- | --- |

k.

Svensk krone

SEK

| l. | US-dollar |
| --- | --- |

l.

US-dollar

USD

| m. | Supplerende data: |
| --- | --- |

m.

Supplerende data:

| (1) | Mexicansk peso |
| --- | --- |

(1)

Mexicansk peso

MXN

| (2) | Newzealandsk dollar |
| --- | --- |

(2)

Newzealandsk dollar

NZD

| (3) | Russisk rubel |
| --- | --- |

(3)

Russisk rubel

RUB

| n. | Indikator for betalingsaktivitet (summen af 6.a til og med 6.I) |
| --- | --- |

n.

Indikator for betalingsaktivitet (summen af 6.a til og med 6.I)

| Afdeling 7: Aktiver i depot | Beløb |
| --- | --- |
| a. | Indikator for aktiver i depot |

Afdeling 7: Aktiver i depot

Beløb

a.

Indikator for aktiver i depot

| Afdeling 8: Garanterede transaktioner på gældsbevis- og aktiemarkeder | Beløb |
| --- | --- |
| a. | Aktivitet i forbindelse med garantistillelse for afsætning af aktier (underwritingaktivitet) |

Afdeling 8: Garanterede transaktioner på gældsbevis- og aktiemarkeder

Beløb

a.

Aktivitet i forbindelse med garantistillelse for afsætning af aktier (underwritingaktivitet)

| b. | Aktivitet i forbindelse med garantistillelse for afsætning af gældsbeviser (underwritingaktivitet) |
| --- | --- |

b.

Aktivitet i forbindelse med garantistillelse for afsætning af gældsbeviser (underwritingaktivitet)

| c. | Indikator for underwritingaktivitet (summen af 8.a og 8.b) |
| --- | --- |

c.

Indikator for underwritingaktivitet (summen af 8.a og 8.b)

Kompleksitetsindikatorer

| Afdeling 9: Nominel værdi af OTC-derivater | Beløb |
| --- | --- |
| a. | OTC-derivater, der er clearet gennem en central modpart |

Afdeling 9: Nominel værdi af OTC-derivater

Beløb

a.

OTC-derivater, der er clearet gennem en central modpart

| b. | OTC-derivater, der er afregnet bilateralt |
| --- | --- |

b.

OTC-derivater, der er afregnet bilateralt

| c. | Indikator for OTC-derivater (summen af 9.a og 9.b) |
| --- | --- |

c.

Indikator for OTC-derivater (summen af 9.a og 9.b)

| Afdeling 10: Værdipapirer, der besiddes med handel for øje, og værdipapirer, der er disponible for salg. | Beløb |
| --- | --- |
| a. | Værdipapirer, der besiddes med handel for øje (HFT) |

Afdeling 10: Værdipapirer, der besiddes med handel for øje, og værdipapirer, der er disponible for salg.

Beløb

a.

Værdipapirer, der besiddes med handel for øje (HFT)

| b. | Værdipapirer, der er disponible for salg (AFS) |
| --- | --- |

b.

Værdipapirer, der er disponible for salg (AFS)

| c. | HFT- og AFS-værdipapirer, der opfylder definitionen af aktiver på niveau 1 |
| --- | --- |

c.

HFT- og AFS-værdipapirer, der opfylder definitionen af aktiver på niveau 1

| d. | HFT- og AFS-værdipapirer, der opfylder definitionen af aktiver på niveau 2, med haircuts |
| --- | --- |

d.

HFT- og AFS-værdipapirer, der opfylder definitionen af aktiver på niveau 2, med haircuts

| e. | Supplerende data: |
| --- | --- |

e.

Supplerende data:

| (1) | Værdipapirer, der holdes til udløb |
| --- | --- |

(1)

Værdipapirer, der holdes til udløb

| f. | Indikator for HFT- og AFS-værdipapirer (summen af 10.a og 10.b minus summen af 10.c og 10.d) |
| --- | --- |

f.

Indikator for HFT- og AFS-værdipapirer (summen af 10.a og 10.b minus summen af 10.c og 10.d)

| Afdeling 11: Aktiver på niveau 3 | Beløb |
| --- | --- |
| a. | Indikator for aktiver på niveau 3 |

Afdeling 11: Aktiver på niveau 3

Beløb

a.

Indikator for aktiver på niveau 3

Indikatorer for aktivitet på tværs af jurisdiktioner

| Afdeling 12: Fordringer på tværs af jurisdiktioner | Beløb |
| --- | --- |
| a. | Udenlandske fordringer på ultimativ risiko-basis (eksklusive derivataktivitet) |

Afdeling 12: Fordringer på tværs af jurisdiktioner

Beløb

a.

Udenlandske fordringer på ultimativ risiko-basis (eksklusive derivataktivitet)

| b. | Supplerende data: |
| --- | --- |

b.

Supplerende data:

| (1) | Udenlandske derivatfordringer på ultimativ risiko-basis |
| --- | --- |

(1)

Udenlandske derivatfordringer på ultimativ risiko-basis

| c. | Indikator for fordringer på tværs af jurisdiktioner (12.a) |
| --- | --- |

c.

Indikator for fordringer på tværs af jurisdiktioner (12.a)

| Afdeling 13: Passiver på tværs af jurisdiktioner. | Beløb |
| --- | --- |
| a. | Udenlandske passiver (eksklusive derivater og lokale passiver i lokal valuta) |

Afdeling 13: Passiver på tværs af jurisdiktioner.

Beløb

a.

Udenlandske passiver (eksklusive derivater og lokale passiver i lokal valuta)

| (1) | Eventuelle udenlandske fordringer over for tilknyttede kontorer medregnet under 13.a. |
| --- | --- |

(1)

Eventuelle udenlandske fordringer over for tilknyttede kontorer medregnet under 13.a.

| b. | Lokale passiver i lokal valuta (undtagen derivataktivitet) |
| --- | --- |

b.

Lokale passiver i lokal valuta (undtagen derivataktivitet)

| c. | Supplerende data: |
| --- | --- |

c.

Supplerende data:

| (1) | Udenlandske derivatpassiver på ultimativ risiko-basis |
| --- | --- |

(1)

Udenlandske derivatpassiver på ultimativ risiko-basis

| d. | Indikator for passiver på tværs af jurisdiktioner (summen af 13.a og 13.b minus 13.a.(1)) |
| --- | --- |

d.

Indikator for passiver på tværs af jurisdiktioner (summen af 13.a og 13.b minus 13.a.(1))

Yderligere indikatorer

| Afdeling 14: Supplerende indikatorer | Beløb |
| --- | --- |
| a. | Passiver i alt |

Afdeling 14: Supplerende indikatorer

Beløb

a.

Passiver i alt

| b. | Detailfinansiering |
| --- | --- |

b.

Detailfinansiering

| c. | Kvotient for afhængighed af bruttofinansiering (forskellen mellem 14.a og 14.b, divideret med 14.a) |
| --- | --- |

c.

Kvotient for afhængighed af bruttofinansiering (forskellen mellem 14.a og 14.b, divideret med 14.a)

| d. | Udenlandsk nettoindtægt |
| --- | --- |

d.

Udenlandsk nettoindtægt

| e. | Nettoindtægt i alt |
| --- | --- |

e.

Nettoindtægt i alt

| f. | Bruttoindtægt i alt |
| --- | --- |

f.

Bruttoindtægt i alt

| g. | Bruttoværdi af udlånte kontante midler bruttodagsværdi af værdipapirer udlånt som led i værdipapirfinansieringstransaktioner |
| --- | --- |

g.

Bruttoværdi af udlånte kontante midler bruttodagsværdi af værdipapirer udlånt som led i værdipapirfinansieringstransaktioner

| h. | Bruttoværdi af lånte kontante midler bruttodagsværdi af værdipapirer lånt som led i værdipapirfinansieringstransaktioner |
| --- | --- |

h.

Bruttoværdi af lånte kontante midler bruttodagsværdi af værdipapirer lånt som led i værdipapirfinansieringstransaktioner

| i. | Positiv bruttodagsværdi af OTC-derivattransaktioner |
| --- | --- |

i.

Positiv bruttodagsværdi af OTC-derivattransaktioner

| j. | Negativ bruttodagsværdi af OTC-derivattransaktioner |
| --- | --- |

j.

Negativ bruttodagsværdi af OTC-derivattransaktioner

Antal hele enheder

| k. | Antal enheder |
| --- | --- |

k.

Antal enheder

---

| 30.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/22

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 1031/2014

af 29. september 2014

om yderligere midlertidige ekstraordinære støtteforanstaltninger for producenter af visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 219, stk. 1, sammenholdt med artikel 228, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 7. august indførte den russiske regering et forbud mod import af visse produkter fra EU til Rusland, herunder frugt og grøntsager. Dette forbud har medført en alvorlig risiko for markedsforstyrrelser som følge af kraftige prisfald på grund af, at et vigtigt eksportmarked ikke længere er tilgængeligt. |
| --- | --- |

(1)

Den 7. august indførte den russiske regering et forbud mod import af visse produkter fra EU til Rusland, herunder frugt og grøntsager. Dette forbud har medført en alvorlig risiko for markedsforstyrrelser som følge af kraftige prisfald på grund af, at et vigtigt eksportmarked ikke længere er tilgængeligt.

| (2) | Denne risiko for markedsforstyrrelser er særlig relevant for frugt- og grøntsagssektoren, hvor store mængder af letfordærvelige produkter høstes på denne tid af året. |
| --- | --- |

(2)

Denne risiko for markedsforstyrrelser er særlig relevant for frugt- og grøntsagssektoren, hvor store mængder af letfordærvelige produkter høstes på denne tid af året.

| (3) | Der er således opstået en markedssituation, som øjensynligt ikke i tilstrækkelig grad kan afhjælpes med de normale foranstaltninger, der kan anvendes med hjemmel i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Der er således opstået en markedssituation, som øjensynligt ikke i tilstrækkelig grad kan afhjælpes med de normale foranstaltninger, der kan anvendes med hjemmel i forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (4) | For at undgå at den nuværende markedssituation udvikler sig til en alvorligere eller længerevarende forstyrrelse af markedet, blev Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 932/2014 (2) vedtaget. Den omhandlede de maksimale støttebeløb for tilbagekøb, undladt høst og grøn høst. Der er imidlertid behov for yderligere støtteforanstaltninger. Den mekanisme, der indførtes med denne forordning, bør derfor suppleres med foranstaltninger i form af yderligere målrettet støtte til visse mængder af produkter, der beregnes på grundlag af traditionel eksport til Rusland. |
| --- | --- |

(4)

For at undgå at den nuværende markedssituation udvikler sig til en alvorligere eller længerevarende forstyrrelse af markedet, blev Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 932/2014 (2) vedtaget. Den omhandlede de maksimale støttebeløb for tilbagekøb, undladt høst og grøn høst. Der er imidlertid behov for yderligere støtteforanstaltninger. Den mekanisme, der indførtes med denne forordning, bør derfor suppleres med foranstaltninger i form af yderligere målrettet støtte til visse mængder af produkter, der beregnes på grundlag af traditionel eksport til Rusland.

| (5) | Der bør vedtages yderligere midlertidige ekstraordinære støtteforanstaltninger for tomater, gulerødder, kål, søde peberfrugter, blomkål og broccoli, agurker og asier, svampe, æbler, pærer, blommer, bærfrugt, friske spisedruer, kiwifrugter, appelsiner, klementiner og mandariner. |
| --- | --- |

(5)

Der bør vedtages yderligere midlertidige ekstraordinære støtteforanstaltninger for tomater, gulerødder, kål, søde peberfrugter, blomkål og broccoli, agurker og asier, svampe, æbler, pærer, blommer, bærfrugt, friske spisedruer, kiwifrugter, appelsiner, klementiner og mandariner.

| (6) | I betragtning af de anslåede mængder, der berøres af forbuddet, bør EU's finansielle bistand blive ydet i overensstemmelse med mængderne af de berørte produkter. Beregningen af disse mængder bør foretages pr. medlemsstat i overensstemmelse med omfanget af medlemsstatens eksport til Rusland af de berørte produkter i de foregående tre år minus de mængder, der allerede er blevet meddelt i henhold til delegeret forordning (EU) nr. 932/2014. |
| --- | --- |

(6)

I betragtning af de anslåede mængder, der berøres af forbuddet, bør EU's finansielle bistand blive ydet i overensstemmelse med mængderne af de berørte produkter. Beregningen af disse mængder bør foretages pr. medlemsstat i overensstemmelse med omfanget af medlemsstatens eksport til Rusland af de berørte produkter i de foregående tre år minus de mængder, der allerede er blevet meddelt i henhold til delegeret forordning (EU) nr. 932/2014.

| (7) | Det forventes, at produkter, der er omfattet af denne forordning, og som ville være blevet eksporteret til Rusland, omdirigeres til markederne i andre medlemsstater. Producenter af de samme produkter i disse medlemsstater, som traditionelt set ikke eksporterer deres produkter til Rusland, kan ligeledes komme til at stå over for en væsentlig forstyrrelse af markedet og prisfald. |
| --- | --- |

(7)

Det forventes, at produkter, der er omfattet af denne forordning, og som ville være blevet eksporteret til Rusland, omdirigeres til markederne i andre medlemsstater. Producenter af de samme produkter i disse medlemsstater, som traditionelt set ikke eksporterer deres produkter til Rusland, kan ligeledes komme til at stå over for en væsentlig forstyrrelse af markedet og prisfald.

| (8) | Derfor og for at stabilisere markedet yderligere bør finansiel EU-bistand også være til rådighed for producenter i alle medlemsstaterne for så vidt angår et eller flere af de produkter, der er omhandlet i denne forordning, men den berørte mængde bør ikke overstige 3 000 ton pr. medlemsstat. |
| --- | --- |

(8)

Derfor og for at stabilisere markedet yderligere bør finansiel EU-bistand også være til rådighed for producenter i alle medlemsstaterne for så vidt angår et eller flere af de produkter, der er omhandlet i denne forordning, men den berørte mængde bør ikke overstige 3 000 ton pr. medlemsstat.

| (9) | Medlemsstaterne bør være frit stillet med hensyn til at beslutte ikke at gøre brug af de 3 000 ton. Hvis de ikke gør brug af denne mængde, skal de meddele Kommissionen dette i så god tid, at denne kan omfordele de mængder, som ikke er blevet brugt. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterne bør være frit stillet med hensyn til at beslutte ikke at gøre brug af de 3 000 ton. Hvis de ikke gør brug af denne mængde, skal de meddele Kommissionen dette i så god tid, at denne kan omfordele de mængder, som ikke er blevet brugt.

| (10) | Tilbagekøb fra markedet, undladt høst og grøn høst er effektive krisestyringsforanstaltninger i tilfælde af overskud af frugt og grøntsager, der skyldes midlertidige og uforudsigelige omstændigheder. Medlemsstaterne bør have mulighed for at afsætte de mængder, der er stillet til rådighed for dem, til en eller flere af disse foranstaltninger for at opnå den mest effektive anvendelse af de disponible beløb. |
| --- | --- |

(10)

Tilbagekøb fra markedet, undladt høst og grøn høst er effektive krisestyringsforanstaltninger i tilfælde af overskud af frugt og grøntsager, der skyldes midlertidige og uforudsigelige omstændigheder. Medlemsstaterne bør have mulighed for at afsætte de mængder, der er stillet til rådighed for dem, til en eller flere af disse foranstaltninger for at opnå den mest effektive anvendelse af de disponible beløb.

| (11) | Ligesom i delegeret forordning (EU) nr. 932/2014 bør begrænsningen for tilbagekøb fra markedet på 5 % af omfanget af den afsatte produktion midlertidigt ophæves. EU's finansielle bistand bør derfor tildeles, selv hvis tilbagekøb overstiger loftet på 5 %. |
| --- | --- |

(11)

Ligesom i delegeret forordning (EU) nr. 932/2014 bør begrænsningen for tilbagekøb fra markedet på 5 % af omfanget af den afsatte produktion midlertidigt ophæves. EU's finansielle bistand bør derfor tildeles, selv hvis tilbagekøb overstiger loftet på 5 %.

| (12) | Finansiel bistand til tilbagekøb bør baseres på de beløb, der er fastsat i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 (3) for tilbagekøb med henblik på gratis uddeling og for tilbagekøb med henblik på andre anvendelsesformål. For de produkter, for hvilke der ikke er fastsat et beløb i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, bør der fastsættes maksimale beløb i denne forordning. |
| --- | --- |

(12)

Finansiel bistand til tilbagekøb bør baseres på de beløb, der er fastsat i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 (3) for tilbagekøb med henblik på gratis uddeling og for tilbagekøb med henblik på andre anvendelsesformål. For de produkter, for hvilke der ikke er fastsat et beløb i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, bør der fastsættes maksimale beløb i denne forordning.

| (13) | Under hensyntagen til at de beløb for tomater, der er fastsat i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, vedrører produktionsåret for tomater bestemt til forarbejdning og tomater til konsum i frisk tilstand, bør det præciseres, at det maksimale beløb, der gælder for tomater til konsum i frisk tilstand med henblik på denne forordning, er det beløb, der vedrører perioden fra den 1. november til den 31. maj. |
| --- | --- |

(13)

Under hensyntagen til at de beløb for tomater, der er fastsat i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, vedrører produktionsåret for tomater bestemt til forarbejdning og tomater til konsum i frisk tilstand, bør det præciseres, at det maksimale beløb, der gælder for tomater til konsum i frisk tilstand med henblik på denne forordning, er det beløb, der vedrører perioden fra den 1. november til den 31. maj.

| (14) | Under hensyntagen til de ekstraordinære markedsforstyrrelser og for at sikre at alle producenter af frugt og grøntsager støttes af EU, bør EU's finansielle bistand i forbindelse med tilbagekøb fra markedet udvides til producenter af frugt og grøntsager, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation. |
| --- | --- |

(14)

Under hensyntagen til de ekstraordinære markedsforstyrrelser og for at sikre at alle producenter af frugt og grøntsager støttes af EU, bør EU's finansielle bistand i forbindelse med tilbagekøb fra markedet udvides til producenter af frugt og grøntsager, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation.

| (15) | For at tilskynde til gratis uddeling af tilbagekøbte frugter og grøntsager til visse organisationer, som f.eks. velgørende organisationer og skoler, og til tilsvarende anvendelsesformål, som medlemsstaterne har godkendt, bør 100 % af de maksimale beløb, der er fastsat i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, også gælde for producenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation. Hvad angår tilbagekøb med henblik på andre anvendelsesformål end gratis uddeling, bør de modtage 50 % af de fastsatte maksimale beløb. I den sammenhæng skal producenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation, opfylde de samme eller lignende betingelser, som gælder for producentorganisationer. De bør derfor, ligesom anerkendte producentorganisationer, være underlagt de relevante bestemmelser i forordning (EU) nr. 1308/2013 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011. |
| --- | --- |

(15)

For at tilskynde til gratis uddeling af tilbagekøbte frugter og grøntsager til visse organisationer, som f.eks. velgørende organisationer og skoler, og til tilsvarende anvendelsesformål, som medlemsstaterne har godkendt, bør 100 % af de maksimale beløb, der er fastsat i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, også gælde for producenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation. Hvad angår tilbagekøb med henblik på andre anvendelsesformål end gratis uddeling, bør de modtage 50 % af de fastsatte maksimale beløb. I den sammenhæng skal producenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation, opfylde de samme eller lignende betingelser, som gælder for producentorganisationer. De bør derfor, ligesom anerkendte producentorganisationer, være underlagt de relevante bestemmelser i forordning (EU) nr. 1308/2013 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011.

| (16) | Producentorganisationerne er hovedaktørerne inden for frugt- og grøntsagssektoren og er dem, der bedst vil kunne sikre, at EU's finansielle bistand i forbindelse med tilbagekøb betales til producenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation. De bør sørge for, at en sådan bistand betales til de producenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation, gennem indgåelse af en kontrakt. Eftersom der ikke er samme grad af organisation på udbudssiden på frugt- og grøntsagsmarkedet i alle medlemsstater, bør det tillades, at den kompetente myndighed i den enkelte medlemsstat betaler støtten direkte til producenterne, når det er behørigt begrundet. |
| --- | --- |

(16)

Producentorganisationerne er hovedaktørerne inden for frugt- og grøntsagssektoren og er dem, der bedst vil kunne sikre, at EU's finansielle bistand i forbindelse med tilbagekøb betales til producenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation. De bør sørge for, at en sådan bistand betales til de producenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation, gennem indgåelse af en kontrakt. Eftersom der ikke er samme grad af organisation på udbudssiden på frugt- og grøntsagsmarkedet i alle medlemsstater, bør det tillades, at den kompetente myndighed i den enkelte medlemsstat betaler støtten direkte til producenterne, når det er behørigt begrundet.

| (17) | Støttebeløbene for undladt høst og grøn høst bør fastsættes pr. medlemsstat pr. hektar til et niveau, som ikke dækker mere end 90 % af de maksimale beløb for tilbagekøb fra markedet, som gælder for tilbagekøb med henblik på andre anvendelsesformål end gratis uddeling, som fastsat i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, eller for produkter, for hvilke der ikke er fastsat et beløb i det pågældende bilag til denne forordning. For tomater bestemt til konsum i frisk tilstand er det beløb, som medlemsstaterne skal tage i betragtning, det beløb, der er angivet i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 for perioden 1. november til 31. maj. Undladt høst bør støttes, selv når den erhvervsmæssige produktion er hentet fra det pågældende producerende areal som led i den normale produktionscyklus. |
| --- | --- |

(17)

Støttebeløbene for undladt høst og grøn høst bør fastsættes pr. medlemsstat pr. hektar til et niveau, som ikke dækker mere end 90 % af de maksimale beløb for tilbagekøb fra markedet, som gælder for tilbagekøb med henblik på andre anvendelsesformål end gratis uddeling, som fastsat i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, eller for produkter, for hvilke der ikke er fastsat et beløb i det pågældende bilag til denne forordning. For tomater bestemt til konsum i frisk tilstand er det beløb, som medlemsstaterne skal tage i betragtning, det beløb, der er angivet i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 for perioden 1. november til 31. maj. Undladt høst bør støttes, selv når den erhvervsmæssige produktion er hentet fra det pågældende producerende areal som led i den normale produktionscyklus.

| (18) | Producentorganisationer koncentrerer udbuddet og er i stand til at reagere hurtigere end producenter, som ikke er medlemmer af disse organisationer, når de skal håndtere større mængder med direkte virkning på markedet. For at sikre en mere effektiv gennemførelse af de ekstraordinære støtteforanstaltninger, der er omhandlet i denne forordning, og for at fremskynde stabiliseringen af markedet, bør EU's finansielle bistand til producenter, som er medlem af anerkendte producentorganisationer, med henblik på tilbagekøb til andre anvendelsesformål end gratis uddeling derfor forhøjes til 75 % af de relevante maksimale beløb, der er fastsat for tilbagekøb med henblik på andre anvendelsesformål. |
| --- | --- |

(18)

Producentorganisationer koncentrerer udbuddet og er i stand til at reagere hurtigere end producenter, som ikke er medlemmer af disse organisationer, når de skal håndtere større mængder med direkte virkning på markedet. For at sikre en mere effektiv gennemførelse af de ekstraordinære støtteforanstaltninger, der er omhandlet i denne forordning, og for at fremskynde stabiliseringen af markedet, bør EU's finansielle bistand til producenter, som er medlem af anerkendte producentorganisationer, med henblik på tilbagekøb til andre anvendelsesformål end gratis uddeling derfor forhøjes til 75 % af de relevante maksimale beløb, der er fastsat for tilbagekøb med henblik på andre anvendelsesformål.

| (19) | Hvad angår tilbagekøb, bør EU's finansielle bistand i forbindelse med undladt høst og grøn høst udvides til producenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation. Den finansielle bistand bør være 50 % af de maksimale støttebeløb, der er fastsat for producentorganisationer. |
| --- | --- |

(19)

Hvad angår tilbagekøb, bør EU's finansielle bistand i forbindelse med undladt høst og grøn høst udvides til producenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation. Den finansielle bistand bør være 50 % af de maksimale støttebeløb, der er fastsat for producentorganisationer.

| (20) | I betragtning af det store antal producenter, som ikke er medlemmer af en producentorganisation, og behovet for at gennemføre pålidelige og samtidig gennemførlige kontroller, bør EU's finansielle bistand ikke ydes i forbindelse med grøn høst af frugt og grøntsager, for hvilke den normale høst allerede er gået i gang, og i forbindelse med foranstaltninger vedrørende undladt høst, hvor den erhvervsmæssige produktion er hentet på det pågældende areal som led i den normale produktionscyklus for producenter, som ikke er medlemmer af en producentorganisation. I denne sammenhæng bør producenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation, i lighed med anerkendte producentorganisationer være underlagt de relevante bestemmelser i forordning (EU) nr. 1308/2013 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011. |
| --- | --- |

(20)

I betragtning af det store antal producenter, som ikke er medlemmer af en producentorganisation, og behovet for at gennemføre pålidelige og samtidig gennemførlige kontroller, bør EU's finansielle bistand ikke ydes i forbindelse med grøn høst af frugt og grøntsager, for hvilke den normale høst allerede er gået i gang, og i forbindelse med foranstaltninger vedrørende undladt høst, hvor den erhvervsmæssige produktion er hentet på det pågældende areal som led i den normale produktionscyklus for producenter, som ikke er medlemmer af en producentorganisation. I denne sammenhæng bør producenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation, i lighed med anerkendte producentorganisationer være underlagt de relevante bestemmelser i forordning (EU) nr. 1308/2013 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011.

| (21) | For producenter, som ikke er medlemmer af en producentorganisation, bør betalingen af EU's finansielle bistand i forbindelse med undladt høst og grøn høst foretages direkte af medlemsstatens kompetente myndighed. Den pågældende kompetente myndighed skal betale de pågældende beløb til producenterne i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 og de relevante nationale bestemmelser og procedurer. |
| --- | --- |

(21)

For producenter, som ikke er medlemmer af en producentorganisation, bør betalingen af EU's finansielle bistand i forbindelse med undladt høst og grøn høst foretages direkte af medlemsstatens kompetente myndighed. Den pågældende kompetente myndighed skal betale de pågældende beløb til producenterne i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 og de relevante nationale bestemmelser og procedurer.

| (22) | For at sikre at EU's finansielle bistand til producenter af visse frugter og grøntsager anvendes til de tilsigtede formål og for at sikre effektiv anvendelse af EU's budget bør medlemsstaterne gennemføre kontrol i et rimeligt omfang. Der bør navnlig foretages dokument- og identitetskontrol samt fysisk kontrol og kontrol på stedet, som omfatter en rimelig mængde produkter, arealer, producentorganisationer og producenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation. Medlemsstaterne bør sikre, at tilbagekøb, grøn høst og undladt høst af tomater kun vedrører sorter, der er bestemt til konsum i frisk tilstand. |
| --- | --- |

(22)

For at sikre at EU's finansielle bistand til producenter af visse frugter og grøntsager anvendes til de tilsigtede formål og for at sikre effektiv anvendelse af EU's budget bør medlemsstaterne gennemføre kontrol i et rimeligt omfang. Der bør navnlig foretages dokument- og identitetskontrol samt fysisk kontrol og kontrol på stedet, som omfatter en rimelig mængde produkter, arealer, producentorganisationer og producenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation. Medlemsstaterne bør sikre, at tilbagekøb, grøn høst og undladt høst af tomater kun vedrører sorter, der er bestemt til konsum i frisk tilstand.

| (23) | Medlemsstaterne bør med jævne mellemrum meddele Kommissionen status for de foranstaltninger, som gennemføres af producentorganisationer og producenter, som ikke er medlemmer af sådanne organisationer. |
| --- | --- |

(23)

Medlemsstaterne bør med jævne mellemrum meddele Kommissionen status for de foranstaltninger, som gennemføres af producentorganisationer og producenter, som ikke er medlemmer af sådanne organisationer.

| (24) | For at opnå en umiddelbar virkning på markedet og for at bidrage til at stabilisere priserne bør denne forordning træde i kraft på dagen for dens offentliggørelse, — |
| --- | --- |

(24)

For at opnå en umiddelbar virkning på markedet og for at bidrage til at stabilisere priserne bør denne forordning træde i kraft på dagen for dens offentliggørelse, —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   I denne forordning fastsættes bestemmelser for midlertidig ekstraordinær finansiel EU-bistand til producentorganisationer i frugt- og grøntsagssektoren, som er anerkendt i henhold til artikel 154 i forordning (EU) nr. 1308/2013, og til producenter, som ikke er medlemmer af sådanne organisationer.

Disse midlertidige ekstraordinære EU-støtteforanstaltninger omfatter tilbagekøb, undladt høst og grøn høst.

2.   Støtten i stk. 1 ydes for følgende produkter i frugt- og grøntsagssektoren, som er bestemt til konsum i frisk tilstand:

| a) | tomater henhørende under KN-kode 0702 00 00 |
| --- | --- |

a)

tomater henhørende under KN-kode 0702 00 00

| b) | gulerødder henhørende under KN-kode 0706 10 00 |
| --- | --- |

b)

gulerødder henhørende under KN-kode 0706 10 00

| c) | kål henhørende under KN-kode 0704 90 10 |
| --- | --- |

c)

kål henhørende under KN-kode 0704 90 10

| d) | søde peberfrugter henhørende under KN-kode 0709 10 |
| --- | --- |

d)

søde peberfrugter henhørende under KN-kode 0709 10

| e) | blomkål og broccoli henhørende under KN-kode 0704 10 00 |
| --- | --- |

e)

blomkål og broccoli henhørende under KN-kode 0704 10 00

| f) | agurker henhørende under KN-kode 0707 00 05 |
| --- | --- |

f)

agurker henhørende under KN-kode 0707 00 05

| g) | asier henhørende under KN-kode 0707 00 90 |
| --- | --- |

g)

asier henhørende under KN-kode 0707 00 90

| h) | svampe af slægten Agaricus henhørende under KN-kode 0709 51 00 |
| --- | --- |

h)

svampe af slægten Agaricus henhørende under KN-kode 0709 51 00

| i) | æbler henhørende under KN-kode 0808 10 |
| --- | --- |

i)

æbler henhørende under KN-kode 0808 10

| j) | pærer henhørende under KN-kode 0808 30 |
| --- | --- |

j)

pærer henhørende under KN-kode 0808 30

| k) | blommer henhørende under KN-kode 0809 40 05 |
| --- | --- |

k)

blommer henhørende under KN-kode 0809 40 05

| l) | bærfrugter henhørende under KN-kode 0810 20, 0810 30 og 0810 40 |
| --- | --- |

l)

bærfrugter henhørende under KN-kode 0810 20, 0810 30 og 0810 40

| m) | spisedruer, friske, henhørende under KN-kode 0806 10 10 |
| --- | --- |

m)

spisedruer, friske, henhørende under KN-kode 0806 10 10

| n) | kiwifrugter henhørende under KN-kode 0810 50 00 |
| --- | --- |

n)

kiwifrugter henhørende under KN-kode 0810 50 00

| o) | søde appelsiner henhørende under KN-kode 0805 10 20 |
| --- | --- |

o)

søde appelsiner henhørende under KN-kode 0805 10 20

| p) | klementiner henhørende under KN-kode 0805 20 10 |
| --- | --- |

p)

klementiner henhørende under KN-kode 0805 20 10

| q) | mandariner (herunder tangeriner og satsumas), wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter henhørende under KN-kode 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70 og 0805 20 90. |
| --- | --- |

q)

mandariner (herunder tangeriner og satsumas), wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter henhørende under KN-kode 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70 og 0805 20 90.

3.   Støtten i stk. 1, skal omfatte aktiviteter, der udføres i perioden fra den 30. september 2014 til den dato, hvor de i artikel 2, stk. 1, anførte mængder er udtømt i hver af de berørte medlemsstater, eller den 31. december 2014, alt efter hvilken dato der kommer først.

Artikel 2

Tildeling af maksimale mængder til medlemsstaterne

1.   Den støtte, der henvises til i artikel 1, stk. 1, skal gøres tilgængelig for medlemsstaterne for de produktmængder, der er anført i bilag I.

Denne støtte skal også være til rådighed i alle medlemsstater for tilbagekøb, grøn høst og undladt høst, hvad angår et eller flere af de produkter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, som fastsat af medlemsstaten, forudsat at den pågældende ekstra mængde ikke overstiger 3 000 ton pr. medlemsstat.

2.   Hvad angår mængden pr. medlemsstat, som omhandlet i stk. 1, kan medlemsstaterne fastsætte mængden for hvert produkt eller produktgruppe for tilbagekøb fra markedet til gratis uddeling og for tilbagekøb fra markedet til andre anvendelsesområder end gratis uddeling samt for det tilsvarende areal for grøn høst og undladt høst.

3.   Medlemsstaterne kan senest den 31. oktober 2014 beslutte ikke at gøre brug af mængden på 3 000 ton eller dele deraf. De skal senest den 31. oktober 2014 give Kommissionen meddelelse om eventuelle mængder, der ikke er brugt. Fra det tidspunkt, hvor meddelelsen indgives, er transaktioner, der foretages i den pågældende medlemsstat, ikke berettige til støtte i henhold til denne forordning.

Artikel 3

Tildeling af mængder til producenter

Medlemsstaterne fordeler de mængder, der er omhandlet i artikel 2, mellem producentorganisationer og producenter, der ikke er medlem af producentorganisationer, efter først-til-mølle-princippet.

Medlemsstaterne kan imidlertid beslutte at etablere en anden ordning for tildeling af mængder, forudsat at den etablerede ordning er baseret på objektive og ikke-diskriminerende kriterier. Til dette formål kan medlemsstaterne tage hensyn til omfanget af virkningerne af det russiske importforbud for de berørte producenter.

Artikel 4

Finansiel bistand til producentorganisationer i forbindelse med tilbagekøb

1.   EU's finansielle bistand ydes for tilbagekøb fra markedet til gratis uddeling, jf. artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013 og til andre anvendelsesformål end gratis uddeling, der foretages for så vidt angår de produkter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i denne forordning, og i den periode, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, i denne forordning.

2.   Det loft på 5 %, som er omhandlet i artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013 og i artikel 79, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, gælder ikke for de produkter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i denne forordning, såfremt disse produkter tilbagekøbes i den periode, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, i denne forordning.

3.   For de produkter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i denne forordning, men ikke opført på listen i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, er de maksimale støttebeløb fastsat i bilag II til denne forordning.

4.   For tomater er det maksimale beløb det beløb, der er fastsat i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 for perioden fra 1. november til 31. maj.

5.   Uanset artikel 34, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013 er EU's finansielle bistand for tilbagekøb fra markedet med henblik på andre anvendelsesformål end gratis uddeling 75 % af de maksimale støttebeløb til andre anvendelsesformål, jf. bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 og bilag II til denne forordning.

6.   Den finansielle EU-bistand, der er omhandlet i stk. 1, skal være tilgængelig for producentorganisationer, selvom sådanne tilbagekøb fra markedet ikke er omhandlet i deres operationelle programmer eller i medlemsstaternes nationale strategier. Artikel 32, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013 og artikel 55, stk. 4, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 anvendes ikke på finansiel EU-bistand i henhold til denne artikel.

7.   Der tages ikke hensyn til den finansielle EU-bistand i stk. 1 ved beregning af de lofter, der er omhandlet i artikel 34, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013.

8.   Loftet på en tredjedel af de udgifter, der er omhandlet i fjerde afsnit i artikel 33, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013, og det loft på 25 % for forøgelse af driftsfonden, der er omhandlet i artikel 66, stk. 3, litra c), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, finder ikke anvendelse på udgifter, der er afholdt i forbindelse med tilbagekøb af produkter, som er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i denne forordning, når disse produkter tilbagekøbes i den periode, der er henvist til i artikel 1, stk. 3, i denne forordning.

9.   Udgifter, der opstår i medfør af denne artikel, udgør en del af producentorganisationernes driftsfonde.

Artikel 5

Finansiel bistand til producenter, der ikke er medlemmer af producentorganisationer, i forbindelse med tilbagekøb

1.   EU's finansielle bistand ydes til producenter af frugt og grøntsager, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation, i henhold til denne artikel i forbindelse med:

| a) | tilbagekøb fra markedet med henblik på gratis uddeling, jf. artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013 |
| --- | --- |

a)

tilbagekøb fra markedet med henblik på gratis uddeling, jf. artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013

| b) | tilbagekøb fra markedet med henblik på andre anvendelsesformål end gratis uddeling. |
| --- | --- |

b)

tilbagekøb fra markedet med henblik på andre anvendelsesformål end gratis uddeling.

For de tilbagekøb fra markedet, der er omhandlet i første afsnit, litra a), er maksimale beløb for den finansielle bistand fastsat i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 og i bilag II til denne forordning.

For tomater er det maksimale beløb det beløb, der er fastsat i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 for perioden fra 1. november til 31. maj.

For tilbagekøb fra markedet, som omhandlet i første afsnit, litra b), er de maksimale beløb for EU's finansielle bistand 50 % af de beløb, der er angivet i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 og i bilag II til denne forordning.

For tomater er dette maksimale beløb 50 % af det beløb, der er angivet i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 for perioden fra 1. november til 31. maj.

2.   Den finansielle bistand i stk. 1 skal være til rådighed for tilbagekøb af de produkter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, når disse produkter tilbagekøbes i den periode, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3.

3.   Producenterne skal indgå en kontrakt med en anerkendt producentorganisation for samtlige de mængder, hvis levering er omfattet af denne artikel. Producentorganisationerne skal imødekomme alle rimelige anmodninger fra producenter, der ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation. De mængder, som leveres af producenter, der ikke er medlemmer, skal være i overensstemmelse med de regionale udbytter og det pågældende areal.

4.   Den finansielle bistand udbetales til producenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation, af den producentorganisation, med hvilken de har indgået en sådan kontrakt.

Beløbene svarende til de reelle omkostninger, der er afholdt af producentorganisationen til tilbagekøb af de respektive produkter, tilbageholdes af producentorganisationen. Der skal foreligge bevis for disse omkostninger i form af fakturaer.

5.   I behørigt begrundede tilfælde, som for eksempel en ringe grad af organisering af producenterne i den berørte medlemsstat, kan medlemsstaterne på en ikke diskriminerende måde tillade, at en producent, der ikke er medlem af en anerkendt producentorganisation, indgiver en meddelelse til den kompetente myndighed i medlemsstaten i stedet for at indgå den i stk. 3 omhandlede kontrakt. Med henblik på en sådan meddelelse finder artikel 78 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 tilsvarende anvendelse. De mængder, som leveres af producenter, der ikke er medlemmer, skal være i overensstemmelse med de regionale udbytter og det pågældende areal.

I sådanne tilfælde udbetaler den kompetente myndighed i medlemsstaten EU's finansielle bistand direkte til producenten. Med henblik herpå vedtager medlemsstaten nye eller anvender bestående nationale regler eller procedurer.

6.   Med henblik på denne artikel gælder, at hvis anerkendelsen af en producentorganisation er suspenderet i henhold til artikel 114, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, anses dens medlemmer for at være producenter, der ikke er medlemmer af anerkendte producentorganisationer.

7.   Med henblik på denne artikel finder forordning (EU) nr. 1308/2013 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 samt artikel 4, stk. 6-9, i denne forordning tilsvarende anvendelse.

Artikel 6

Finansiel bistand til producentorganisationer i forbindelse med undladt høst og grøn høst

1.   Der ydes finansiel EU-bistand i forbindelse med undladt høst og grøn høst af de produkter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i den periode, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3.

2.   Støtte til grøn høst dækker kun de produkter, som fysisk er på markerne, og som faktisk er genstand for grøn høst. Uanset artikel 85, stk. 4, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsætter medlemsstaterne støttebeløbene, der omfatter både EU's finansielle bistand og producentorganisationens bidrag til undladt høst og grøn høst, pr. hektar til et niveau, som ikke dækker mere end 90 % af de beløb, der er fastsat med henblik på tilbagekøb fra markedet til andre anvendelsesformål end gratis uddeling i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 og i bilag II til denne forordning. For tomater er dette maksimale beløb 90 % af det beløb, der er angivet i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 for perioden fra 1. november til 31. maj for tilbagekøb fra markedet til andre anvendelsesformål end gratis uddeling.

Uanset artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013 er EU's finansielle bistand i forbindelse med undladt høst og grøn høst 75 % af de beløb, som fastsættes af medlemsstaterne i henhold til første afsnit.

3.   Uanset artikel 85, stk. 3, første afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, kan de foranstaltninger for undladt høst, der er omhandlet i artikel 84, stk. 1, litra b), i nævnte forordning, for de produkter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i denne forordning, og i den periode, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, i denne forordning, foretages, også selvom der har været erhvervsmæssig produktion på det producerende areal i den normale produktionscyklus. I sådanne tilfælde nedsættes de støttebeløb, der er omhandlet i stk. 2 i denne artikel forholdsmæssigt efter den produktion, der allerede er høstet, som fastsat på grundlag af bogførings- og/eller skatteoplysningerne fra de berørte producentorganisationers regnskaber.

4.   EU's finansielle bistand ydes også, selvom producentorganisationerne ikke har forudset disse foranstaltninger i deres operationelle programmer og i medlemsstaternes nationale strategier. Artikel 32, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013 og artikel 55, stk. 4, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 anvendes ikke på finansiel EU-bistand i henhold til denne artikel.

5.   Loftet på en tredjedel af de udgifter, der er omhandlet i fjerde afsnit i artikel 33, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013, og det maksimale loft på 25 % for forøgelse af driftsfonden, der er omhandlet i artikel 66, stk. 3, litra c), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, finder ikke anvendelse på udgifter, der er afholdt for de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1 i denne artikel, og for de produkter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i denne forordning og i den periode, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, i denne forordning.

6.   Der tages ikke hensyn til den finansielle EU-bistand ved beregning af de lofter, der er omhandlet i artikel 34, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013.

7.   Udgifter, der opstår i medfør af denne artikel, udgør en del af producentorganisationernes driftsfond.

Artikel 7

Finansiel bistand til producenter, der ikke er medlemmer af producentorganisationer, i forbindelse med undladt høst og grøn høst

1.   EU's finansielle bistand ydes til producenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation, i forbindelse med undladt høst og grøn høst for de produkter, der er henvist til i artikel 1, stk. 2, og i den periode, der er henvist til i artikel 1, stk. 3.

Uanset artikel 85, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) No 543/2011 gælder følgende:

| a) | støtte i forbindelse med grøn høst omfatter kun de produkter, som fysisk er på markerne, som rent faktisk er genstand for grøn høst, og for hvilke den normale høst ikke er påbegyndt |
| --- | --- |

a)

støtte i forbindelse med grøn høst omfatter kun de produkter, som fysisk er på markerne, som rent faktisk er genstand for grøn høst, og for hvilke den normale høst ikke er påbegyndt

| b) | foranstaltninger vedrørende undladt høst kan ikke foretages, hvor der er hentet en erhvervsmæssig produktion på det pågældende areal som led i den normale produktionscyklus |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger vedrørende undladt høst kan ikke foretages, hvor der er hentet en erhvervsmæssig produktion på det pågældende areal som led i den normale produktionscyklus

| c) | grøn høst og undladt høst må under ingen omstændigheder begge anvendes for samme produkt og for samme areal. |
| --- | --- |

c)

grøn høst og undladt høst må under ingen omstændigheder begge anvendes for samme produkt og for samme areal.

2.   Størrelsen af EU's finansielle bistand i forbindelse med undladt høst og grøn høst er 50 % af de beløb, der fastsættes af medlemsstaterne i henhold til artikel 6, stk. 2.

3.   Producenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation, indgiver den behørige meddelelse til medlemsstatens kompetente myndighed i overensstemmelse med de nærmere bestemmelser, som er vedtaget af medlemsstaten i henhold til artikel 85, stk. 1, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011.

I sådanne tilfælde betaler den kompetente myndighed i medlemsstaten EU's finansielle bistand direkte til producenten. Med henblik herpå vedtager medlemsstaten nye eller anvender bestående nationale regler eller procedurer.

4.   Med henblik på denne artikel gælder, at hvis anerkendelsen af en producentorganisation er suspenderet i henhold til artikel 114, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, anses dens medlemmer for at være producenter, der ikke er medlemmer af anerkendte producentorganisationer.

5.   Forordning (EU) nr. 1308/2013 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 finder tilsvarende anvendelse for så vidt angår denne artikel.

Artikel 8

Kontrol af tilbagekøb, undladt høst og grøn høst

1.   Tilbagekøb, som omhandlet i artikel 4 og 5, underkastes kontrol i første led i overensstemmelse med artikel 108 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011. Denne kontrol skal omfatte mindst 10 % af mængden af de produkter, der tilbagekøbes fra markedet, og mindst 10 % af de producentorganisationer, som modtager den finansielle EU-bistand, som er omhandlet i artikel 4 i denne forordning.

For tilbagekøb, jf. artikel 5, stk. 5, skal kontrollen i første led dække 100 % af mængden af tilbagekøbte produkter.

2.   Undladt høst og grøn høst, som omhandlet i artikel 6 og 7, underkastes de i artikel 110 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 omhandlede kontroller og betingelser, undtagen hvad angår kravet om, at en del af arealet ikke allerede er blevet høstet, når undtagelsen som omhandlet i artikel 6, stk. 3, i denne forordning bringes i anvendelse. Kontrollen skal omfatte mindst 25 % af de berørte producerende arealer.

For undladt høst og grøn høst, som omhandlet i artikel 7, skal kontrollen omfatte 100 % af det berørte producerende areal.

3.   Tilbagekøb, som omhandlet i artikel 4 og 5, underkastes kontrol i andet led i henhold til artikel 109 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011. Kontrol på stedet skal dog dække mindst 40 % af de bedrifter, der underkastes kontrol i første led, og mindst 5 % af mængden af produkter, der tilbagekøbes fra markedet.

4.   Medlemsstaterne træffer de fornødne kontrolforanstaltninger til at sikre, at tilbagekøb, undladt høst og grøn høst af tomater kun omfatter sorter, der er bestemt til konsum i frisk tilstand.

Artikel 9

Ansøgning om og betaling af EU's finansielle bistand

1.   Producentorganisationerne skal ansøge om betalingen af den finansielle EU-bistand, der er omhandlet i artikel 4, 5 og 6, senest den 31. januar 2015.

2.   Producentorganisationer skal ansøge om betaling af den i artikel 4 og 6 i denne forordning omhandlede samlede EU-bistand i overensstemmelse med proceduren i artikel 72 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 senest den 31. januar 2015.

Første afsnit og første punktum i andet afsnit af artikel 72 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 og loftet på 80 % af det oprindeligt godkendte bistandsbeløb for et operationelt program, som er fastsat i tredje afsnit af nævnte artikel, finder imidlertid ikke anvendelse.

3.   Producenter, som ikke er medlemmer af en anerkendt producentorganisation, og som ikke har indgået en kontrakt med en anerkendt producentorganisation, skal senest den dato, som er omhandlet i stk. 1, selv henvende sig til de kompetente myndigheder, som medlemsstaterne har udpeget til at forestå betalingen af EU's finansielle bistand med henblik på anvendelse af artikel 5 og 7.

4.   Ansøgningerne i stk. 1, 2 og 3 skal ledsages af dokumentation til støtte for størrelsen af den ansøgte finansielle EU-bistand og skal indeholde en skriftlig erklæring om, at ansøgeren ikke har modtaget og ikke kommer til at modtage dobbelt EU-støtte eller national støtte eller kompensation under en forsikringspolice for de foranstaltninger, der berettiger til EU's finansielle støtte i henhold til denne forordning.

Artikel 10

Meddelelser

1.   Medlemsstaterne meddeler senest den 30. september 2014, den 15. oktober 2014, den 31. oktober 2014, den 15. november 2014, den 30. november 2014, den 15. december 2014, den 31. december 2014, den 15. januar 2015, den 31. januar 2015 og den 15. februar 2015 Kommissionen følgende for hvert produkt:

| a) | mængderne, der er tilbagekøbt til gratis uddeling |
| --- | --- |

a)

mængderne, der er tilbagekøbt til gratis uddeling

| b) | mængderne, der er tilbagekøbt til andre anvendelsesformål end gratis uddeling |
| --- | --- |

b)

mængderne, der er tilbagekøbt til andre anvendelsesformål end gratis uddeling

| c) | det tilsvarende areal for grøn høst og undladt høst |
| --- | --- |

c)

det tilsvarende areal for grøn høst og undladt høst

| d) | de samlede udgifter i forbindelse med mængderne og arealerne i litra a), b) og c). |
| --- | --- |

d)

de samlede udgifter i forbindelse med mængderne og arealerne i litra a), b) og c).

Kun aktiviteter, der er gennemført, skal medtages i meddelelserne.

Til medlemsstaternes indgivelse af disse meddelelser benyttes formularerne i bilag III.

2.   Ved indgivelsen af medlemsstaternes første meddelelse underretter de Kommissionen om størrelsen af den støtte, de har fastsat i henhold til artikel 79, stk. 1, eller artikel 85, stk. 4, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 og artikel 4 og 5 i denne forordning, idet de benytter formularerne i bilag IV.

Artikel 11

Betaling af EU's finansielle bistand

Medlemsstaternes udgifter i forbindelse med betalingerne i henhold til denne forordning er kun berettigede til finansiel EU-bistand, hvis de er blevet betalt senest den 30. juni 2015.

Artikel 12

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 932/2014 af 29. august 2014 om midlertidige, ekstraordinære støtteforanstaltninger for producenter af visse frugter og grøntsager og om ændring af delegeret forordning (EU) nr. 913/2014 (EUT L 259 af 30.8.2014, s. 2).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1).

3

---

BILAG I

Maksimale mængder af produkter, der er tildelt pr. medlemsstat, jf. artikel 2

| (Ton) | Æbler og pærer | Blommer, Spisedruer, friske, og kiwifrugter | Tomater, gulerødder, søde peberfrugter. agurker og asier | Appelsiner, klementiner, mandariner |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 43 300 | 1 380 | 14 750 | 0 |
| Tyskland | 13 100 | 0 | 0 | 0 |
| Grækenland | 5 100 | 28 475 | 750 | 10 750 |
| Spanien | 8 700 | 6 900 | 20 400 | 58 600 |
| Frankrig | 28 950 | 500 | 1 600 | 0 |
| Kroatien | 1 050 | 0 | 0 | 7 900 |
| Italien | 35 805 | 38 845 | 0 | 2 620 |
| Cypern | 0 | 0 | 0 | 16 220 |
| Litauen | 0 | 0 | 4 000 | 0 |
| Ungarn | 725 | 570 | 0 | 0 |
| Nederlandene | 22 200 | 0 | 6 800 | 0 |
| Polen | 18 750 | 0 | 0 | 0 |
| Portugal | 4 120 | 225 | 0 | 0 |

(Ton)

Æbler og pærer

Blommer, Spisedruer, friske, og kiwifrugter

Tomater, gulerødder, søde peberfrugter. agurker og asier

Appelsiner, klementiner, mandariner

Belgien

43 300

1 380

14 750

0

Tyskland

13 100

0

0

0

Grækenland

5 100

28 475

750

10 750

Spanien

8 700

6 900

20 400

58 600

Frankrig

28 950

500

1 600

0

Kroatien

1 050

0

0

7 900

Italien

35 805

38 845

0

2 620

Cypern

0

0

0

16 220

Litauen

0

0

4 000

0

Ungarn

725

570

0

0

Nederlandene

22 200

0

6 800

0

Polen

18 750

0

0

0

Portugal

4 120

225

0

0

---

BILAG II

Maksimale støttebeløb for tilbagekøb fra markedet for produkter, der ikke er opført på listen i bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, jf. artikel 4, 5 og 6 i denne forordning

| Produkt | Maksimal støtte (EUR/100 kg) |
| --- | --- |
| Gratis uddeling | Øvrige anvendelsesformål |
| Gulerødder | 12,81 | 8,54 |
| Kål | 5,81 | 3,88 |
| Søde peberfrugter | 44,4 | 30 |
| Broccoli | 15,69 | 10,52 |
| Agurker og asier | 24 | 16 |
| Svampe | 43,99 | 29,33 |
| Blommer | 34 | 20,4 |
| Bær | 12,76 | 8,5 |
| Spisedruer, friske | 39,16 | 26,11 |
| Kiwifrugter | 29,69 | 19,79 |

Produkt

Maksimal støtte (EUR/100 kg)

Gratis uddeling

Øvrige anvendelsesformål

Gulerødder

12,81

8,54

Kål

5,81

3,88

Søde peberfrugter

44,4

30

Broccoli

15,69

10,52

Agurker og asier

24

16

Svampe

43,99

29,33

Blommer

34

20,4

Bær

12,76

8,5

Spisedruer, friske

39,16

26,11

Kiwifrugter

29,69

19,79

---

BILAG III

Formularer til meddelelser, jf. artikel 10

MEDDELELSE OM TILBAGEKØB — GRATIS UDDELING

| Medlemsstat: | Dækker perioden: | Dato: |
| --- | --- | --- |

Medlemsstat:

Dækker perioden:

Dato:

| Produkt | Producentorganisationer | Ikke-medlemsproducenter | Samlet mængde (ton) | Samlet finansiel EU-bistand (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mængde (ton) | Finansiel EU-bistand (EUR) | Mængde (ton) | Finansiel EU-bistand (EUR) |
| tilbagekøb | transport | sortering og emballering | I ALT | tilbagekøb | transport | sortering og emballering | I ALT |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (b) + (c) + (d) | (f) | (g) | (h) | (i) | (j) = (g) + (h) + (i) | (k) = (a) + (f) | (l) = (e)+(j) |
| Æbler | | | | | | | | | | | | |
| Pærer | | | | | | | | | | | | |
| Æbler og pærer i alt | | | | | | | | | | | | |
| Tomater | | | | | | | | | | | | |
| Gulerødder | | | | | | | | | | | | |
| Søde peberfrugter | | | | | | | | | | | | |
| Agurker og asier | | | | | | | | | | | | |
| Grøntsager i alt | | | | | | | | | | | | |
| Blommer | | | | | | | | | | | | |
| Spisedruer, friske | | | | | | | | | | | | |
| Kiwifrugter | | | | | | | | | | | | |
| Anden frugt i alt | | | | | | | | | | | | |
| Appelsiner | | | | | | | | | | | | |
| Klementiner | | | | | | | | | | | | |
| Mandariner | | | | | | | | | | | | |
| Citrusfrugter i alt | | | | | | | | | | | | |
| Kål | | | | | | | | | | | | |
| Blomkål og broccoli | | | | | | | | | | | | |
| Svampe | | | | | | | | | | | | |
| Bærfrugt | | | | | | | | | | | | |
| Andet i alt | | | | | | | | | | | | |
| I ALT | | | | | | | | | | | | |
| * | Der udfyldes et særskilt Excel-ark for hver meddelelse. |

Produkt

Producentorganisationer

Ikke-medlemsproducenter

Samlet mængde (ton)

Samlet finansiel EU-bistand (EUR)

Mængde (ton)

Finansiel EU-bistand (EUR)

Mængde (ton)

Finansiel EU-bistand (EUR)

tilbagekøb

transport

sortering og emballering

I ALT

tilbagekøb

transport

sortering og emballering

I ALT

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (b) + (c) + (d)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j) = (g) + (h) + (i)

(k) = (a) + (f)

(l) = (e)+(j)

Æbler

Pærer

Æbler og pærer i alt

Tomater

Gulerødder

Søde peberfrugter

Agurker og asier

Grøntsager i alt

Blommer

Spisedruer, friske

Kiwifrugter

Anden frugt i alt

Appelsiner

Klementiner

Mandariner

Citrusfrugter i alt

Kål

Blomkål og broccoli

Svampe

Bærfrugt

Andet i alt

I ALT

*

Der udfyldes et særskilt Excel-ark for hver meddelelse.

MEDDELELSE OM TILBAGEKØB — ANDRE ANVENDELSESFORMÅL

| Medlemsstat: | Dækker perioden: | Dato: |
| --- | --- | --- |

Medlemsstat:

Dækker perioden:

Dato:

| Produkt | Producentorganisationer | Ikke-medlemsproducenter | Samlet mængde (ton) | Samlet finansiel EU-bistand (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mængde
  (ton) | Finansiel EU-bistand
  (EUR) | Mængde
  (ton) | Finansiel EU-bistand
  (EUR) |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (a) + (c) | (f) = (b) + (d) |
| Æbler | | | | | | |
| Pærer | | | | | | |
| Æbler og pærer i alt | | | | | | |
| Tomater | | | | | | |
| Gulerødder | | | | | | |
| Søde peberfrugter | | | | | | |
| Agurker og asier | | | | | | |
| Grøntsager i alt | | | | | | |
| Blommer | | | | | | |
| Spisedruer, friske | | | | | | |
| Kiwifrugter | | | | | | |
| Anden frugt i alt | | | | | | |
| Appelsiner | | | | | | |
| Klementiner | | | | | | |
| Klementiner | | | | | | |
| Citrusfrugter i alt | | | | | | |
| Kål | | | | | | |
| Blomkål og broccoli | | | | | | |
| Svampe | | | | | | |
| Bærfrugt | | | | | | |
| Andet i alt | | | | | | |
| I ALT | | | | | | |
| * | Der udfyldes et særskilt Excel-ark for hver meddelelse. |

Produkt

Producentorganisationer

Ikke-medlemsproducenter

Samlet mængde (ton)

Samlet finansiel EU-bistand (EUR)

Mængde

(ton)

Finansiel EU-bistand

(EUR)

Mængde

(ton)

Finansiel EU-bistand

(EUR)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (a) + (c)

(f) = (b) + (d)

Æbler

Pærer

Æbler og pærer i alt

Tomater

Gulerødder

Søde peberfrugter

Agurker og asier

Grøntsager i alt

Blommer

Spisedruer, friske

Kiwifrugter

Anden frugt i alt

Appelsiner

Klementiner

Klementiner

Citrusfrugter i alt

Kål

Blomkål og broccoli

Svampe

Bærfrugt

Andet i alt

I ALT

*

Der udfyldes et særskilt Excel-ark for hver meddelelse.

MEDDELELSE OM UNDLADT HØST OG GRØN HØST

| Medlemsstat: | Dækker perioden: | Dato: |
| --- | --- | --- |

Medlemsstat:

Dækker perioden:

Dato:

| Produkt | Producentorganisationer | Ikke-medlemsproducenter | Samlet mængde
  (ton) | Samlet finansiel EU-bistand (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Areal
  (ha) | Mængde
  (ton) | Finansiel EU-bistand
  (EUR) | Areal
  (ha) | Mængde
  (ton) | Finansiel EU-bistand
  (EUR) |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) | (g) = (b) + (e) | (h) = (c) + (f) |
| Æbler | | | | | | | | |
| Pærer | | | | | | | | |
| Æbler og pærer i alt | | | | | | | | |
| Tomater | | | | | | | | |
| Gulerødder | | | | | | | | |
| Søde peberfrugter | | | | | | | | |
| Agurker og asier | | | | | | | | |
| Grøntsager i alt | | | | | | | | |
| Blommer | | | | | | | | |
| Spisedruer, friske | | | | | | | | |
| Kiwifrugter | | | | | | | | |
| Anden frugt i alt | | | | | | | | |
| Appelsiner | | | | | | | | |
| Klementiner | | | | | | | | |
| Klementiner | | | | | | | | |
| Citrusfrugter i alt | | | | | | | | |
| Kål | | | | | | | | |
| Blomkål og broccoli | | | | | | | | |
| Svampe | | | | | | | | |
| Bærfrugt | | | | | | | | |
| Andet i alt | | | | | | | | |
| I ALT | | | | | | | | |
| * | Der udfyldes et særskilt Excel-ark for hver meddelelse. |

Produkt

Producentorganisationer

Ikke-medlemsproducenter

Samlet mængde

(ton)

Samlet finansiel EU-bistand (EUR)

Areal

(ha)

Mængde

(ton)

Finansiel EU-bistand

(EUR)

Areal

(ha)

Mængde

(ton)

Finansiel EU-bistand

(EUR)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g) = (b) + (e)

(h) = (c) + (f)

Æbler

Pærer

Æbler og pærer i alt

Tomater

Gulerødder

Søde peberfrugter

Agurker og asier

Grøntsager i alt

Blommer

Spisedruer, friske

Kiwifrugter

Anden frugt i alt

Appelsiner

Klementiner

Klementiner

Citrusfrugter i alt

Kål

Blomkål og broccoli

Svampe

Bærfrugt

Andet i alt

I ALT

*

Der udfyldes et særskilt Excel-ark for hver meddelelse.

---

BILAG IV

TABELLER, SOM SKAL INDSENDES SAMMEN MED DEN FØRSTE MEDDELELSE, JF. ARTIKEL 10, stk. 1

TILBAGEKØB — ANDRE ANVENDELSESFORMÅL

Maksimale støttebeløb fastsat af medlemsstaten i henhold til artikel 79, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 og artikel 4 og 5 i denne forordning

| Medlemsstat: | Dato: |
| --- | --- |

Medlemsstat:

Dato:

| Produkt | Producentorganisationens bidrag
  (EUR/100 kg) | Finansiel EU-bistand
  (EUR/100 kg) |
| --- | --- | --- |
| Æbler | | |
| Pærer | | |
| Tomater | | |
| Gulerødder | | |
| Kål | | |
| Søde peberfrugter | | |
| Blomkål og broccoli | | |
| Agurker og asier | | |
| Svampe | | |
| Blommer | | |
| Bær | | |
| Spisedruer, friske | | |
| Kiwifrugter | | |
| Appelsiner | | |
| Klementiner | | |
| Mandariner | | |

Produkt

Producentorganisationens bidrag

(EUR/100 kg)

Finansiel EU-bistand

(EUR/100 kg)

Æbler

Pærer

Tomater

Gulerødder

Kål

Søde peberfrugter

Blomkål og broccoli

Agurker og asier

Svampe

Blommer

Bær

Spisedruer, friske

Kiwifrugter

Appelsiner

Klementiner

Mandariner

UNDLADT HØST OG GRØN HØST

Maksimale støttebeløb fastsat af medlemsstaten i henhold til artikel 85, stk. 4, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 og artikel 6 i denne forordning

| Medlemsstat: | Dato: |
| --- | --- |

Medlemsstat:

Dato:

| Produkt | Friland | Væksthus |
| --- | --- | --- |
| Producentorganisationens bidrag
  (EUR/ha) | Finansiel EU-bistand
  (EUR/ha) | Producentorganisationens bidrag
  (EUR/ha) | Finansiel EU-bistand
  (EUR/ha) |
| Æbler | | | | |
| Pærer | | | | |
| Tomater | | | | |
| Gulerødder | | | | |
| Kål | | | | |
| Søde peberfrugter | | | | |
| Blomkål og broccoli | | | | |
| Agurker og asier | | | | |
| Svampe | | | | |
| Blommer | | | | |
| Bær | | | | |
| Spisedruer, friske | | | | |
| Kiwifrugter | | | | |
| Appelsiner | | | | |
| Klementiner | | | | |
| Mandariner | | | | |

Produkt

Friland

Væksthus

Producentorganisationens bidrag

(EUR/ha)

Finansiel EU-bistand

(EUR/ha)

Producentorganisationens bidrag

(EUR/ha)

Finansiel EU-bistand

(EUR/ha)

Æbler

Pærer

Tomater

Gulerødder

Kål

Søde peberfrugter

Blomkål og broccoli

Agurker og asier

Svampe

Blommer

Bær

Spisedruer, friske

Kiwifrugter

Appelsiner

Klementiner

Mandariner

---

| 30.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/40 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/40

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1032/2014

af 29. september 2014

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 2014.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MK | 67,6 |
| TR | 85,0 |
| XS | 74,9 |
| ZZ | 75,8 |
| 0707 00 05 | MK | 29,8 |
| TR | 100,6 |
| ZZ | 65,2 |
| 0709 93 10 | TR | 110,7 |
| ZZ | 110,7 |
| 0805 50 10 | AR | 139,2 |
| CL | 139,2 |
| IL | 107,6 |
| TR | 120,7 |
| UY | 112,1 |
| ZA | 171,0 |
| ZZ | 131,6 |
| 0806 10 10 | BR | 167,9 |
| MK | 103,8 |
| TR | 119,6 |
| ZZ | 130,4 |
| 0808 10 80 | BA | 41,5 |
| BR | 56,4 |
| CL | 101,5 |
| NZ | 110,2 |
| US | 135,4 |
| ZA | 97,0 |
| ZZ | 90,3 |
| 0808 30 90 | CN | 104,2 |
| TR | 115,8 |
| ZZ | 110,0 |
| 0809 40 05 | MK | 13,1 |
| ZZ | 13,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MK

67,6

TR

85,0

XS

74,9

ZZ

75,8

0707 00 05

MK

29,8

TR

100,6

ZZ

65,2

0709 93 10

TR

110,7

ZZ

110,7

0805 50 10

AR

139,2

CL

139,2

IL

107,6

TR

120,7

UY

112,1

ZA

171,0

ZZ

131,6

0806 10 10

BR

167,9

MK

103,8

TR

119,6

ZZ

130,4

0808 10 80

BA

41,5

BR

56,4

CL

101,5

NZ

110,2

US

135,4

ZA

97,0

ZZ

90,3

0808 30 90

CN

104,2

TR

115,8

ZZ

110,0

0809 40 05

MK

13,1

ZZ

13,1

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 30.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/42

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1033/2014

af 29. september 2014

om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse, som er gældende fra den 1. oktober 2014 i sektoren for sukker

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 183, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 (2) betragtes cif-prisen ved import af melasse af den standardkvalitet, der er defineret i artikel 27 i nævnte forordning, som værende den »repræsentative pris«. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 (2) betragtes cif-prisen ved import af melasse af den standardkvalitet, der er defineret i artikel 27 i nævnte forordning, som værende den »repræsentative pris«.

| (2) | Ved fastsættelsen af de repræsentative priser bør der tages hensyn til alle de oplysninger, der er omhandlet i artikel 29 i forordning (EF) nr. 951/2006, undtagen i de tilfælde, som er omhandlet i artikel 30 i nævnte forordning, og denne prisfastsættelse kan i givet fald foretages efter metoden i artikel 33 i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(2)

Ved fastsættelsen af de repræsentative priser bør der tages hensyn til alle de oplysninger, der er omhandlet i artikel 29 i forordning (EF) nr. 951/2006, undtagen i de tilfælde, som er omhandlet i artikel 30 i nævnte forordning, og denne prisfastsættelse kan i givet fald foretages efter metoden i artikel 33 i nævnte forordning.

| (3) | Med henblik på den prisregulering, der ikke vedrører standardkvaliteten, bør priserne alt efter kvaliteten af den tilbudte melasse forhøjes eller nedsættes ved anvendelse af artikel 32 i forordning (EF) nr. 951/2006. |
| --- | --- |

(3)

Med henblik på den prisregulering, der ikke vedrører standardkvaliteten, bør priserne alt efter kvaliteten af den tilbudte melasse forhøjes eller nedsættes ved anvendelse af artikel 32 i forordning (EF) nr. 951/2006.

| (4) | Når der er forskel på udløsningsprisen for det pågældende produkt og den repræsentative pris, bør der fastsættes tillægsimporttold på betingelserne i artikel 39 i forordning (EF) nr. 951/2006. Hvis importtolden suspenderes i medfør af artikel 40 i nævnte forordning, bør der fastsættes særlige beløb for denne told. |
| --- | --- |

(4)

Når der er forskel på udløsningsprisen for det pågældende produkt og den repræsentative pris, bør der fastsættes tillægsimporttold på betingelserne i artikel 39 i forordning (EF) nr. 951/2006. Hvis importtolden suspenderes i medfør af artikel 40 i nævnte forordning, bør der fastsættes særlige beløb for denne told.

| (5) | De repræsentative priser og tillægsimporttolden bør fastsættes for melasse under KN-kode 1703 10 00 og 1703 90 00 i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EF) nr. 951/2006. |
| --- | --- |

(5)

De repræsentative priser og tillægsimporttolden bør fastsættes for melasse under KN-kode 1703 10 00 og 1703 90 00 i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EF) nr. 951/2006.

| (6) | Da det er nødvendigt at sikre, at denne foranstaltning finder anvendelse så hurtigt som muligt efter, at de ajourførte oplysninger er blevet stillet til rådighed, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen, |
| --- | --- |

(6)

Da det er nødvendigt at sikre, at denne foranstaltning finder anvendelse så hurtigt som muligt efter, at de ajourførte oplysninger er blevet stillet til rådighed, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen,

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for melasse under KN-kode 1703 10 00 og 1703 90 00 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 2014.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 af 30. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 for så vidt angår handel med tredjelande inden for sukkersektoren (EUT L 178 af 1.7.2006, s. 24).

2

---

BILAG

De repræsentative priser og den tillægsimporttold for melasse, der er gældende fra den 1. oktober 2014 i sektoren for sukker

| (EUR) |
| --- |
| KN-kode | Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Told, der skal opkræves ved import som følge af suspension, jf. artikel 40 i forordning (EF) nr. 951/2006, pr. 100 kg netto af det pågældende produkt (1) |
| 1703 10 00 (2) | 13,48 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 15,93 | — | 0 |

(EUR)

KN-kode

Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Told, der skal opkræves ved import som følge af suspension, jf. artikel 40 i forordning (EF) nr. 951/2006, pr. 100 kg netto af det pågældende produkt (1)

1703 10 00 (2)

13,48

—

0

1703 90 00 (2)

15,93

—

0

---

(1)  Dette beløb erstatter i overensstemmelse med artikel 40 i forordning (EF) nr. 951/2006 toldsatsen i den fælles toldtarif fastsat for disse produkter.

(2)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i artikel 27 i forordning (EF) nr. 951/2006.

---

AFGØRELSER

| 30.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/45

---

AFGØRELSE VEDTAGET AF REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER

den 24. september 2014

om udnævnelse af dommere ved Domstolen

(2014/680/EU, Euratom)

REPRÆSENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DEN EUROPÆISKE UNIONS MEDLEMSSTATER HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 19,

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 253 og 255,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106A, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Embedsperioden for 14 dommere og fire generaladvokater ved Domstolen udløber den 6. oktober 2015. Der bør derfor udnævnes nye dommere for perioden fra den 7. oktober 2015 til den 6. oktober 2021. |
| --- | --- |

(1)

Embedsperioden for 14 dommere og fire generaladvokater ved Domstolen udløber den 6. oktober 2015. Der bør derfor udnævnes nye dommere for perioden fra den 7. oktober 2015 til den 6. oktober 2021.

| (2) | Det er blevet foreslået, at Koen LENAERTS' og Rosario SILVA DE LAPUERTAs embede som dommer ved Domstolen bør fornyes. |
| --- | --- |

(2)

Det er blevet foreslået, at Koen LENAERTS' og Rosario SILVA DE LAPUERTAs embede som dommer ved Domstolen bør fornyes.

| (3) | Det udvalg, der er nedsat ved artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, har afgivet udtalelse om Koen LENAERTS' og Rosario SILVA DE LAPUERTAs kvalifikationer til at udøve embedet som dommer ved Domstolen — |
| --- | --- |

(3)

Det udvalg, der er nedsat ved artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, har afgivet udtalelse om Koen LENAERTS' og Rosario SILVA DE LAPUERTAs kvalifikationer til at udøve embedet som dommer ved Domstolen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Til dommere ved Domstolen fra den 7. oktober 2015 til den 6. oktober 2021 udnævnes herved:

| — | Koen LENAERTS |
| --- | --- |

—

Koen LENAERTS

| — | Rosario SILVA DE LAPUERTA. |
| --- | --- |

—

Rosario SILVA DE LAPUERTA.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. september 2014.

S. SANNINO

Formand

---

| 30.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/46

---

AFGØRELSE VEDTAGET AF REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER

den 24. september 2014

om udnævnelse af en dommer ved Domstolen

(2014/681/EU, Euratom)

REPRÆSENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DEN EUROPÆISKE UNIONS MEDLEMSSTATER HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 19,

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 253 og 255,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106A, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 5 og 7 i protokollen vedrørende statutten for Den Europæiske Unions Domstol skal der som følge af George ARESTIS' tilbagetræden med virkning fra den 6. oktober 2014 udnævnes en dommer ved Domstolen for resten af George ARESTIS' embedsperiode, dvs. indtil den 6. oktober 2018. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 5 og 7 i protokollen vedrørende statutten for Den Europæiske Unions Domstol skal der som følge af George ARESTIS' tilbagetræden med virkning fra den 6. oktober 2014 udnævnes en dommer ved Domstolen for resten af George ARESTIS' embedsperiode, dvs. indtil den 6. oktober 2018.

| (2) | Constantinos LYCOURGOS er blevet indstillet til den ledige stilling. |
| --- | --- |

(2)

Constantinos LYCOURGOS er blevet indstillet til den ledige stilling.

| (3) | Det udvalg, der er nedsat ved artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, har afgivet udtalelse om Constantinos LYCOURGOS' kvalifikationer til at udøve embedet som dommer ved Domstolen — |
| --- | --- |

(3)

Det udvalg, der er nedsat ved artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, har afgivet udtalelse om Constantinos LYCOURGOS' kvalifikationer til at udøve embedet som dommer ved Domstolen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Constantinos LYCOURGOS udnævnes herved til dommer ved Domstolen fra den 7. oktober 2014 til den 6. oktober 2018.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. september 2014.

S. SANNINO

Formand

---

| 30.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/47 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/47

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 25. september 2014

om beskikkelse af en bulgarsk suppleant til Regionsudvalget

(2014/682/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til indstilling fra den bulgarske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU (1) og 2010/29/EU om beskikkelse af medlemmerne af og suppleanterne til Regionsudvalget for perioden 26. januar 2010 til 25. januar 2015 (2). Ved afgørelse 2012/403/EU (3) blev Kornelia MARINOVA den 10. juli 2012 beskikket som suppleant indtil den 25. januar 2015. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU (1) og 2010/29/EU om beskikkelse af medlemmerne af og suppleanterne til Regionsudvalget for perioden 26. januar 2010 til 25. januar 2015 (2). Ved afgørelse 2012/403/EU (3) blev Kornelia MARINOVA den 10. juli 2012 beskikket som suppleant indtil den 25. januar 2015.

| (2) | Der er blevet en plads ledig som suppleant til Regionsudvalget, efter at Kornelia MARINOVAs mandat er udløbet — |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som suppleant til Regionsudvalget, efter at Kornelia MARINOVAs mandat er udløbet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Til Regionsudvalget beskikkes som suppleant for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2015:

| — | Madlena BOYADZHIEVA, Chair of the Municipal Council of the Municipality of Teteven. |
| --- | --- |

—

Madlena BOYADZHIEVA, Chair of the Municipal Council of the Municipality of Teteven.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. september 2014.

På Rådets vegne

F. GUIDI

Formand

---

(1)  EUT L 348 af 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  EUT L 12 af 19.1.2010, s. 11.

2

(3)  Rådets afgørelse 2012/403/EU af 10. juli 2012 om beskikkelse af seks bulgarske medlemmer af og otte bulgarske suppleanter til Regionsudvalget (EUT L 188 af 18.7.2012, s. 16).

3

---

| 30.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/48

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 25. september 2014

om beskikkelse af et britisk medlem af Regionsudvalget

(2014/683/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til indstilling fra den britiske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU (1) og 2010/29/EU (2) om beskikkelse af medlemmerne af og suppleanterne til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2010 til den 25. januar 2015. Den 11. marts 2014 blev Andrew LEWER ved Rådets afgørelse 2014/C 74/01 (3) beskikket som medlem indtil den 25. januar 2015. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU (1) og 2010/29/EU (2) om beskikkelse af medlemmerne af og suppleanterne til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2010 til den 25. januar 2015. Den 11. marts 2014 blev Andrew LEWER ved Rådets afgørelse 2014/C 74/01 (3) beskikket som medlem indtil den 25. januar 2015.

| (2) | Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget, efter at Andrew LEWERs mandat er udløbet — |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som medlem af Regionsudvalget, efter at Andrew LEWERs mandat er udløbet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Til Regionsudvalget beskikkes som medlem for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2015:

| — | Ann STRIBLEY, Councillor. |
| --- | --- |

—

Ann STRIBLEY, Councillor.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. september 2014.

På Rådets vegne

F. GUIDI

Formand

---

(1)  EUT L 348 af 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  EUT L 12 af 19.1.2010, s. 11.

2

(3)  Rådets afgørelse af 11. marts 2014 om beskikkelse af fire britiske medlemmer af Regionsudvalget (EUT C 74 af 13.3.2014, s. 1).

3

---

| 30.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/49

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 25. september 2014

om beskikkelse af ni græske medlemmer af og tolv græske suppleanter til Regionsudvalget

(2014/684/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til indstilling fra den græske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU (1) og 2010/29/EU (2) om beskikkelse af medlemmerne af og suppleanterne til Regionsudvalget for perioden 26. januar 2010 til 25. januar 2015. Den 9. april 2010 blev Dimitris MARAVELIAS ved Rådets afgørelse 2010/217/EU (3) beskikket som suppleant indtil den 25. januar 2015. Den 21. marts 2011 blev Ioannis BOUTARIS, Dimitrios KALOGEROPOULOS, Georgios KOTRONIAS, Nikolaos PAPANDREOU, Ioannis SGOUROS og Grigorios ZAFEIROPOULOS ved Rådet afgørelse 2011/191/EU (4) beskikket som medlemmer, og Pavlos ALTINIS, Athanasios GIAKALIS, Aristeidis GIANNAKIDIS, Dimitrios DRAKOS, Polydoros LAMPRINOUDIS, Christos LAPPAS, Ioannis MACHAIRIDIS og Dimitrios BIRMPAS blev beskikket som suppleanter indtil den 25. januar 2015. Den 29. oktober 2012 blev Spyridon SPYRIDON ved Rådets afgørelse 2012/676/EU (5) beskikket som medlem, og Dimitrios PETROVITS blev beskikket som suppleant indtil den 25. januar 2015. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU (1) og 2010/29/EU (2) om beskikkelse af medlemmerne af og suppleanterne til Regionsudvalget for perioden 26. januar 2010 til 25. januar 2015. Den 9. april 2010 blev Dimitris MARAVELIAS ved Rådets afgørelse 2010/217/EU (3) beskikket som suppleant indtil den 25. januar 2015. Den 21. marts 2011 blev Ioannis BOUTARIS, Dimitrios KALOGEROPOULOS, Georgios KOTRONIAS, Nikolaos PAPANDREOU, Ioannis SGOUROS og Grigorios ZAFEIROPOULOS ved Rådet afgørelse 2011/191/EU (4) beskikket som medlemmer, og Pavlos ALTINIS, Athanasios GIAKALIS, Aristeidis GIANNAKIDIS, Dimitrios DRAKOS, Polydoros LAMPRINOUDIS, Christos LAPPAS, Ioannis MACHAIRIDIS og Dimitrios BIRMPAS blev beskikket som suppleanter indtil den 25. januar 2015. Den 29. oktober 2012 blev Spyridon SPYRIDON ved Rådets afgørelse 2012/676/EU (5) beskikket som medlem, og Dimitrios PETROVITS blev beskikket som suppleant indtil den 25. januar 2015.

| (2) | Der er blevet ni pladser ledige som medlem af Regionsudvalget, efter at Ioannis BOUTARIS', Theodoros GKOTSOPOULOS', Dimitrios KALOGEROPOULOS', Georgios KOTRONIAS', Nikolaos PAPANDREOUs, Ioannis SGOUROS', Konstantinos SIMITSIS', Spyridon SPYRIDONs og Grigorios ZAFEIROPOULOS' mandater er udløbet. |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet ni pladser ledige som medlem af Regionsudvalget, efter at Ioannis BOUTARIS', Theodoros GKOTSOPOULOS', Dimitrios KALOGEROPOULOS', Georgios KOTRONIAS', Nikolaos PAPANDREOUs, Ioannis SGOUROS', Konstantinos SIMITSIS', Spyridon SPYRIDONs og Grigorios ZAFEIROPOULOS' mandater er udløbet.

| (3) | Der er blevet tolv pladser ledige som suppleant til Regionsudvalget, efter at Pavlos ALTINIS', Dimitrios BIRMPAS', Dimitrios DRAKOS', Athanasios GIAKALIS', Aristeidis GIANNAKIDIS', Ioannis KOURAKIS', Polydoros LAMPRINOUDIS', Christos LAPPAS', Ioannis MACHAIRIDIS', Dimitrios MARAVELIAS', Dimitrios PETROVITS' og Dimitrios PREVEZANOS' mandater er udløbet — |
| --- | --- |

(3)

Der er blevet tolv pladser ledige som suppleant til Regionsudvalget, efter at Pavlos ALTINIS', Dimitrios BIRMPAS', Dimitrios DRAKOS', Athanasios GIAKALIS', Aristeidis GIANNAKIDIS', Ioannis KOURAKIS', Polydoros LAMPRINOUDIS', Christos LAPPAS', Ioannis MACHAIRIDIS', Dimitrios MARAVELIAS', Dimitrios PETROVITS' og Dimitrios PREVEZANOS' mandater er udløbet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Til Regionsudvalget beskikkes for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2015:

| a) | som medlemmer:






  — | Konstantinos AGORASTOS, Governor of Thessaly Region |
| --- | --- | --- |

a)

som medlemmer:

—

Konstantinos AGORASTOS, Governor of Thessaly Region

| — | Dimitrios KALOGEROPOULOS, Advisor, politically accountable to the elected Municipal Council of Maroussi (ændret mandat) |
| --- | --- |

—

Dimitrios KALOGEROPOULOS, Advisor, politically accountable to the elected Municipal Council of Maroussi (ændret mandat)

| — | Stavros KALAFATIS, Municipal Councillor of Thessaloniki |
| --- | --- |

—

Stavros KALAFATIS, Municipal Councillor of Thessaloniki

| — | Alexandros KAHRIMANIS, Governor of the Region of Epirus |
| --- | --- |

—

Alexandros KAHRIMANIS, Governor of the Region of Epirus

| — | Ioannis KOURAKIS, Municipal Councillor of Heraklion |
| --- | --- |

—

Ioannis KOURAKIS, Municipal Councillor of Heraklion

| — | Dimitrios MARAVELIAS, Regional Councillor of Attica |
| --- | --- |

—

Dimitrios MARAVELIAS, Regional Councillor of Attica

| — | Ioannis SGOUROS, Regional Councillor of Attica (ændret mandat) |
| --- | --- |

—

Ioannis SGOUROS, Regional Councillor of Attica (ændret mandat)

| — | Konstantinos TZANAKOULIS, Municipal Councillor of Larissa |
| --- | --- |

—

Konstantinos TZANAKOULIS, Municipal Councillor of Larissa

| — | Nikolaos CHIOTAKIS, Municipal Councillor of Kifissia |
| --- | --- |

—

Nikolaos CHIOTAKIS, Municipal Councillor of Kifissia

og

| b) | som suppleanter:






  — | Dimitrios BIRMPAS, Mayor of Aigaleo (ændret mandat) |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleanter:

—

Dimitrios BIRMPAS, Mayor of Aigaleo (ændret mandat)

| — | Ioannis BOUTARIS, Mayor of Thessaloniki |
| --- | --- |

—

Ioannis BOUTARIS, Mayor of Thessaloniki

| — | Fotios CHATZIDIAKOS, Mayor of Rhodes |
| --- | --- |

—

Fotios CHATZIDIAKOS, Mayor of Rhodes

| — | Georgios DAKIS, Regional Councillor, West Macedonia Region |
| --- | --- |

—

Georgios DAKIS, Regional Councillor, West Macedonia Region

| — | Nikolaos KARAPANOS, Mayor of the city of Messolonghi |
| --- | --- |

—

Nikolaos KARAPANOS, Mayor of the city of Messolonghi

| — | Panagiotis KATSIVELAS, Mayor of Trifylia |
| --- | --- |

—

Panagiotis KATSIVELAS, Mayor of Trifylia

| — | Charalampos KOKKINOS, Regional Councillor, South Aegean Region |
| --- | --- |

—

Charalampos KOKKINOS, Regional Councillor, South Aegean Region

| — | Anna PAPADIMITRIOU, Regional Councillor, Region of Attica |
| --- | --- |

—

Anna PAPADIMITRIOU, Regional Councillor, Region of Attica

| — | Dimitrios PETROVITS, Deputy Governor, Region of Evros (ændret mandat) |
| --- | --- |

—

Dimitrios PETROVITS, Deputy Governor, Region of Evros (ændret mandat)

| — | Dimitrios PREVEZANOS, Mayor of Skiathos (ændret mandat) |
| --- | --- |

—

Dimitrios PREVEZANOS, Mayor of Skiathos (ændret mandat)

| — | Konstantinos SIMITSIS, Municipal Councillor of Kavala |
| --- | --- |

—

Konstantinos SIMITSIS, Municipal Councillor of Kavala

| — | Petros SOULAS, Mayor of Kordelio-Evosmos. |
| --- | --- |

—

Petros SOULAS, Mayor of Kordelio-Evosmos.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. september 2014.

På Rådets vegne

F. GUIDI

Formand

---

(1)  EUT L 348 af 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  EUT L 12 af 19.1.2010, s. 11.

2

(3)  Rådets afgørelse 2010/217/EU af 9. april 2010 om beskikkelse af et græsk medlem af og en græsk suppleant til Regionsudvalget (EUT L 96 af 16.4.2010, s. 7).

3

(4)  Rådets afgørelse 2011/191/EU af 21. marts 2011 om beskikkelse af ti græske medlemmer af og ni græske suppleanter til Regionsudvalget (EUT L 81 af 29.3.2011, s. 12).

4

(5)  Rådets afgørelse 2012/676/EU af 29. oktober 2012 om beskikkelse af et græsk medlem af og en græsk suppleant til Regionsudvalget (EUT L 305 af 1.11.2012, s. 26).

5

---

| 30.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/51 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/51

---

RÅDETS AFGØRELSE 2014/685/FUSP

af 29. september 2014

om ændring af fælles aktion 2008/124/FUSP om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (1), EULEX KOSOVO

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, artikel 42, stk. 4, og artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 4. februar 2008 vedtog Rådet fælles aktion 2008/124/FUSP (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 4. februar 2008 vedtog Rådet fælles aktion 2008/124/FUSP (2).

| (2) | Den 8. juni 2010 vedtog Rådet afgørelse 2010/322/FUSP (3), der ændrede fælles aktion 2008/124/FUSP og forlængede den med en periode på to år indtil den 14. juni 2012. |
| --- | --- |

(2)

Den 8. juni 2010 vedtog Rådet afgørelse 2010/322/FUSP (3), der ændrede fælles aktion 2008/124/FUSP og forlængede den med en periode på to år indtil den 14. juni 2012.

| (3) | Den 5. juni 2012 vedtog Rådet afgørelse 2012/291/FUSP (4), der ændrede fælles aktion 2008/124/FUSP og forlængede den med en periode på to år indtil den 14. juni 2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 5. juni 2012 vedtog Rådet afgørelse 2012/291/FUSP (4), der ændrede fælles aktion 2008/124/FUSP og forlængede den med en periode på to år indtil den 14. juni 2014.

| (4) | Den 12. juni 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/349/FUSP (5), der ændrede fælles aktion 2008/124/FUSP og forlængede den med en periode på to år indtil den 14. juni 2016 og fastsatte et finansielt referencebeløb for perioden fra den 15. juni 2014 til den 14. oktober 2014. |
| --- | --- |

(4)

Den 12. juni 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/349/FUSP (5), der ændrede fælles aktion 2008/124/FUSP og forlængede den med en periode på to år indtil den 14. juni 2016 og fastsatte et finansielt referencebeløb for perioden fra den 15. juni 2014 til den 14. oktober 2014.

| (5) | Fælles aktion 2008/124/FUSP bør ændres for at fastsætte et nyt finansielt referencebeløb for perioden fra den 15. oktober 2014 til den 14. juni 2015. |
| --- | --- |

(5)

Fælles aktion 2008/124/FUSP bør ændres for at fastsætte et nyt finansielt referencebeløb for perioden fra den 15. oktober 2014 til den 14. juni 2015.

| (6) | Inden for rammerne af sit mandat og i overensstemmelse med Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités konklusioner af 2. september 2014 bør EULEX KOSOVO også yde støtte til strafferetlige procedurer, der overflyttes inden for en medlemsstat, forudsat at der træffes alle de nødvendige retlige foranstaltninger, der omfatter alle faser af de pågældende procedurer. |
| --- | --- |

(6)

Inden for rammerne af sit mandat og i overensstemmelse med Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités konklusioner af 2. september 2014 bør EULEX KOSOVO også yde støtte til strafferetlige procedurer, der overflyttes inden for en medlemsstat, forudsat at der træffes alle de nødvendige retlige foranstaltninger, der omfatter alle faser af de pågældende procedurer.

| (7) | EULEX KOSOVO gennemføres i en situation, der kan blive forværret og vil kunne hindre opnåelsen af målene for Unionens optræden udadtil som omhandlet i traktatens artikel 21. |
| --- | --- |

(7)

EULEX KOSOVO gennemføres i en situation, der kan blive forværret og vil kunne hindre opnåelsen af målene for Unionens optræden udadtil som omhandlet i traktatens artikel 21.

| (8) | Fælles aktion 2008/124/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(8)

Fælles aktion 2008/124/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Fælles aktion 2008/124/FUSP ændres således:

| 1) | Følgende artikel indsættes:
  »Artikel 3a
  Overflyttede retslige procedurer
  1.   Med henblik på opfyldelsen af sit mandat, herunder sit udøvende ansvar, jf. artikel 3, litra a) og d), støtter EULEX KOSOVO retslige procedurer, der overflyttes inden for en medlemsstat med henblik på at retsforfølge og pådømme straffelovovertrædelser som følge af efterforskning af påstandene i en rapport med titlen »Inhuman treatment of people and illicit trafficking in human organs in Kosovo«, der blev offentliggjort den 12. december 2010 af den særlige rapportør for Europarådets Komité om Retlige Anliggender og Menneskerettigheder.
  2.   De dommere og anklagere, der er ansvarlige for procedurerne, udfører deres hverv i fuldstændig uafhængighed og autonomi.« |
| --- | --- |

1)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 3a

Overflyttede retslige procedurer

1.   Med henblik på opfyldelsen af sit mandat, herunder sit udøvende ansvar, jf. artikel 3, litra a) og d), støtter EULEX KOSOVO retslige procedurer, der overflyttes inden for en medlemsstat med henblik på at retsforfølge og pådømme straffelovovertrædelser som følge af efterforskning af påstandene i en rapport med titlen »Inhuman treatment of people and illicit trafficking in human organs in Kosovo«, der blev offentliggjort den 12. december 2010 af den særlige rapportør for Europarådets Komité om Retlige Anliggender og Menneskerettigheder.

2.   De dommere og anklagere, der er ansvarlige for procedurerne, udfører deres hverv i fuldstændig uafhængighed og autonomi.«

| 2) | I artikel 8, stk. 2, tilføjes følgende punktum:
  »EULEX KOSOVOs dommere og anklagere opfylder de højeste erhvervsmæssige kvalifikationer, der er nødvendige for niveauet eller kompleksiteten af den sag, der forelægges dem, og udpeges efter en uafhængig udvælgelsesproces.« |
| --- | --- |

2)

I artikel 8, stk. 2, tilføjes følgende punktum:

»EULEX KOSOVOs dommere og anklagere opfylder de højeste erhvervsmæssige kvalifikationer, der er nødvendige for niveauet eller kompleksiteten af den sag, der forelægges dem, og udpeges efter en uafhængig udvælgelsesproces.«

| 3) | Artikel 16, stk. 1, sidste afsnit, erstattes af følgende:
  »Det finansielle referencebeløb til dækning af udgifterne til EULEX KOSOVO fra den 15. oktober 2014 til den 14. juni 2015 fastsættes til 55 820 000 EUR.
  Det finansielle referencebeløb for den efterfølgende periode for EULEX KOSOVO fastsættes af Rådet.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 16, stk. 1, sidste afsnit, erstattes af følgende:

»Det finansielle referencebeløb til dækning af udgifterne til EULEX KOSOVO fra den 15. oktober 2014 til den 14. juni 2015 fastsættes til 55 820 000 EUR.

Det finansielle referencebeløb for den efterfølgende periode for EULEX KOSOVO fastsættes af Rådet.«

| 4) | I artikel 18 tilføjes følgende stykke:
  »5.   Den bemyndigelse, der gives til den højtstående repræsentant til at videregive EU's klassificerede informationer og dokumenter, der er fremstillet med henblik på EULEX KOSOVO, jf. stk. 1 og 2, til tredjeparter og lokale kompetente myndigheder, omfatter ikke informationer indsamlet eller dokumenter fremstillet med henblik på de retslige procedurer, der gennemføres inden for rammerne af EULEX KOSOVOs mandat. Dette er ikke til hinder for videregivelse af ikkefølsomme informationer vedrørende den administrative tilrettelæggelse eller effektivitet af procedurerne.« |
| --- | --- |

4)

I artikel 18 tilføjes følgende stykke:

»5.   Den bemyndigelse, der gives til den højtstående repræsentant til at videregive EU's klassificerede informationer og dokumenter, der er fremstillet med henblik på EULEX KOSOVO, jf. stk. 1 og 2, til tredjeparter og lokale kompetente myndigheder, omfatter ikke informationer indsamlet eller dokumenter fremstillet med henblik på de retslige procedurer, der gennemføres inden for rammerne af EULEX KOSOVOs mandat. Dette er ikke til hinder for videregivelse af ikkefølsomme informationer vedrørende den administrative tilrettelæggelse eller effektivitet af procedurerne.«

| 5) | Artikel 20, stk. 2, affattes således:
  »Den udløber den 14. juni 2016. Rådet træffer på forslag af den højtstående repræsentant og under hensyntagen til supplerende finansieringskilder såvel som bidrag fra andre partnere de nødvendige afgørelser for at sikre, at EULEX KOSOVOs mandat til støtte for de overflyttede retslige procedurer, der er omhandlet i artikel 3a, og de tilknyttede nødvendige finansielle midler forbliver i kraft, indtil de pågældende retslige procedurer er afsluttet.« |
| --- | --- |

5)

Artikel 20, stk. 2, affattes således:

»Den udløber den 14. juni 2016. Rådet træffer på forslag af den højtstående repræsentant og under hensyntagen til supplerende finansieringskilder såvel som bidrag fra andre partnere de nødvendige afgørelser for at sikre, at EULEX KOSOVOs mandat til støtte for de overflyttede retslige procedurer, der er omhandlet i artikel 3a, og de tilknyttede nødvendige finansielle midler forbliver i kraft, indtil de pågældende retslige procedurer er afsluttet.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 2014.

På Rådets vegne

S. GOZI

Formand

---

(1)  Denne betegnelse indebærer ingen stillingtagen til Kosovos status, og den er i overensstemmelse med UNSCR 1244(1999) og ICJ's udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring.

1

(2)  Rådet fælles aktion 2008/124/FUSP af 4. februar 2008 om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO (EUT L 42 af 16.2.2008, s. 92).

2

(3)  Rådet afgørelse 2010/322/FUSP af 8. juni 2010 om ændring og forlængelse af fælles aktion 2008/124/FUSP om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO (EUT L 145 af 11.6.2010, s. 13).

3

(4)  Rådet afgørelse 2012/291/FUSP af 5. juni 2012 om ændring og forlængelse af fælles aktion 2008/124/FUSP om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO (EUT L 146 af 6.6.2012, s. 46).

4

(5)  Rådet afgørelse 2014/349/FUSP af 12. juni 2014 om ændring og forlængelse af fælles aktion 2008/124/FUSP om Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX KOSOVO (EUT L 174 af 13.6.2014, s. 42).

5

---

| 30.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/53

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 3. juli 2014

om statsstøtte SA.33927 (12/C) (ex 11/NN)

ydet af Belgien — Garantiordning til beskyttelse af individuelle andelshavere i finansielle kooperativer

(meddelt under nummer C(2014) 1021)

(Kun den franske og den nederlandske udgave er autentiske)

(EØS-relevant tekst)

(2014/686/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til disse artikler (1), under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 7. november 2011 anmeldte Belgien en garantiordning (»garantiordningen for kooperativer« eller »foranstaltningen«), som beskytter individuelle andelshaveres indskud i godkendte finansielle kooperativer, dvs. som er underlagt tilsyn af den belgiske centralbank (»BNB«), eller som har investeret mindst halvdelen af deres aktiver i en institution, som er underlagt et sådant tilsyn (»finansielle kooperativer«). |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 7. november 2011 anmeldte Belgien en garantiordning (»garantiordningen for kooperativer« eller »foranstaltningen«), som beskytter individuelle andelshaveres indskud i godkendte finansielle kooperativer, dvs. som er underlagt tilsyn af den belgiske centralbank (»BNB«), eller som har investeret mindst halvdelen af deres aktiver i en institution, som er underlagt et sådant tilsyn (»finansielle kooperativer«).

| (2) | Ved brev af 6. december 2011 meddelte Kommissionen Belgien, at foranstaltningen muligvis udgjorde ulovlig statsstøtte (2) og opfordrede Belgien til at afholde sig fra yderligere skridt til gennemførelse af foranstaltningen. Kommissionen opfordrede Belgien til at fremsætte bemærkninger til dens foreløbige konklusioner, hvilket Belgien gjorde ved brev af 22. december 2011. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 6. december 2011 meddelte Kommissionen Belgien, at foranstaltningen muligvis udgjorde ulovlig statsstøtte (2) og opfordrede Belgien til at afholde sig fra yderligere skridt til gennemførelse af foranstaltningen. Kommissionen opfordrede Belgien til at fremsætte bemærkninger til dens foreløbige konklusioner, hvilket Belgien gjorde ved brev af 22. december 2011.

| (3) | Ved afgørelse den 3. april 2012 (»åbningsafgørelsen«) meddelte Kommissionen Belgien, at den havde indledt proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»traktaten«) i forbindelse med foranstaltningen, og opfordrede i henhold til artikel 11, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (3), Belgien til at suspendere foranstaltningen, indtil Kommissionen havde truffet afgørelse om dens forenelighed med det indre marked. Kommissionen anmodede Belgien om øjeblikkeligt at stoppe enhver handling med henblik på at gennemføre garantiordningen for kooperativer og at afholde sig fra at foretage udbetalinger under foranstaltningen. Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren, hvorved Kommissionen også opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger, blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (4). |
| --- | --- |

(3)

Ved afgørelse den 3. april 2012 (»åbningsafgørelsen«) meddelte Kommissionen Belgien, at den havde indledt proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»traktaten«) i forbindelse med foranstaltningen, og opfordrede i henhold til artikel 11, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (3), Belgien til at suspendere foranstaltningen, indtil Kommissionen havde truffet afgørelse om dens forenelighed med det indre marked. Kommissionen anmodede Belgien om øjeblikkeligt at stoppe enhver handling med henblik på at gennemføre garantiordningen for kooperativer og at afholde sig fra at foretage udbetalinger under foranstaltningen. Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren, hvorved Kommissionen også opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger, blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (4).

| (4) | Ved breve af 24. april 2012 og 31. maj 2012 anmodede Belgien om en forlængelse af fristen til at reagere på åbningsafgørelsen, hvilket Kommissionen ikke gjorde indsigelse imod. Ved brev af 18. juni 2012 indsendte Belgien sine bemærkninger til åbningsafgørelsen, som bl.a. omfattede en skrivelse fra BNB's direktør til den belgiske finansminister dateret den 7. oktober 2011. |
| --- | --- |

(4)

Ved breve af 24. april 2012 og 31. maj 2012 anmodede Belgien om en forlængelse af fristen til at reagere på åbningsafgørelsen, hvilket Kommissionen ikke gjorde indsigelse imod. Ved brev af 18. juni 2012 indsendte Belgien sine bemærkninger til åbningsafgørelsen, som bl.a. omfattede en skrivelse fra BNB's direktør til den belgiske finansminister dateret den 7. oktober 2011.

| (5) | Den 17. august 2012 sendte Arco-koncernen (»ARCO«) (5) sine bemærkninger til åbningsafgørelsen. Den 29. august 2012 videresendte Kommissionen disse bemærkninger til Belgien, som fik mulighed for at reagere på dem. Den 16. oktober 2012 meddelte Belgien imidlertid, at man ikke ville udnytte denne mulighed. |
| --- | --- |

(5)

Den 17. august 2012 sendte Arco-koncernen (»ARCO«) (5) sine bemærkninger til åbningsafgørelsen. Den 29. august 2012 videresendte Kommissionen disse bemærkninger til Belgien, som fik mulighed for at reagere på dem. Den 16. oktober 2012 meddelte Belgien imidlertid, at man ikke ville udnytte denne mulighed.

| (6) | Kommissionen anmodede navnlig den 17. september 2012 og den 24. juli 2013 om yderligere oplysninger vedrørende foranstaltningen, som Belgien besvarede henholdsvis den 5. december 2012 og den 20. september 2013. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen anmodede navnlig den 17. september 2012 og den 24. juli 2013 om yderligere oplysninger vedrørende foranstaltningen, som Belgien besvarede henholdsvis den 5. december 2012 og den 20. september 2013.

2.   BAGGRUND

2.1.   Den anmeldte foranstaltnings tilblivelse

| (7) | Indførelsen af garantiordningen for kooperativer var forbundet med redningsforanstaltninger i en anden sag om statsstøtte. |
| --- | --- |

(7)

Indførelsen af garantiordningen for kooperativer var forbundet med redningsforanstaltninger i en anden sag om statsstøtte.

| (8) | Den 30. september 2008 annoncerede Dexia en kapitalforøgelse på 6,4 mia. EUR, som blev indskudt af dens daværende aktionærer (heriblandt ARCO) og af de belgiske, franske og luxembourgske myndigheder. Didier Reynders, som var finansminister på tidspunktet for tildelingen af statsstøtte til Dexia i 2008, forklarede den særlige kommission, der var nedsat af det belgiske parlament til at undersøge omstændighederne omkring afviklingen af Dexia, at der allerede i september/oktober 2008 var truffet en politisk beslutning om at indføre en garantiordning for kooperativer som følge af forespørgsler om at gribe ind til fordel for ARCO. Han forklarede, at regeringen for at få en aftale i stand om Dexia var nødt til på samme tid at træffe beslutning om både ARCO og Ethias. (6) Det fremgår også tydeligt af den daværende finansministers udtalelser, at aftalen fra 2008 blev indgået for at sikre, at ARCO deltog i redningen af Dexia (7). |
| --- | --- |

(8)

Den 30. september 2008 annoncerede Dexia en kapitalforøgelse på 6,4 mia. EUR, som blev indskudt af dens daværende aktionærer (heriblandt ARCO) og af de belgiske, franske og luxembourgske myndigheder. Didier Reynders, som var finansminister på tidspunktet for tildelingen af statsstøtte til Dexia i 2008, forklarede den særlige kommission, der var nedsat af det belgiske parlament til at undersøge omstændighederne omkring afviklingen af Dexia, at der allerede i september/oktober 2008 var truffet en politisk beslutning om at indføre en garantiordning for kooperativer som følge af forespørgsler om at gribe ind til fordel for ARCO. Han forklarede, at regeringen for at få en aftale i stand om Dexia var nødt til på samme tid at træffe beslutning om både ARCO og Ethias. (6) Det fremgår også tydeligt af den daværende finansministers udtalelser, at aftalen fra 2008 blev indgået for at sikre, at ARCO deltog i redningen af Dexia (7).

i)   Pressemeddelelser

| (9) | Den 10. oktober 2008 offentliggjorde den belgiske regering i en pressemeddelelse fra finansministeriet, at den havde besluttet at:






  — | udvide den eksisterende indskudsgarantiordning for kreditinstitutters dækning fra 20 000 EUR til 100 000 EUR |
| --- | --- | --- |

(9)

Den 10. oktober 2008 offentliggjorde den belgiske regering i en pressemeddelelse fra finansministeriet, at den havde besluttet at:

—

udvide den eksisterende indskudsgarantiordning for kreditinstitutters dækning fra 20 000 EUR til 100 000 EUR

| — | indføre en tilsvarende ordning for andre finansielle produkter (især »branche 21«-livsforsikringsprodukter (8) og andele i finansielle kooperativer). (9) |
| --- | --- |

—

indføre en tilsvarende ordning for andre finansielle produkter (især »branche 21«-livsforsikringsprodukter (8) og andele i finansielle kooperativer). (9)

| (10) | Den 21. januar 2009 bekræftede premierministeren og finansministeren i en fælles pressemeddelelse den tidligere regerings (10) tilsagn om at indføre en garantiordning for kooperativer. (11) Samme dag offentliggjorde ARCO regeringens pressemeddelelse på sit websted. I modsætning hertil tog andre finansielle kooperativer afstand fra analogien mellem indskud og andele i finansielle kooperativer, som ligger til grund for garantiordningen for kooperativer (12). |
| --- | --- |

(10)

Den 21. januar 2009 bekræftede premierministeren og finansministeren i en fælles pressemeddelelse den tidligere regerings (10) tilsagn om at indføre en garantiordning for kooperativer. (11) Samme dag offentliggjorde ARCO regeringens pressemeddelelse på sit websted. I modsætning hertil tog andre finansielle kooperativer afstand fra analogien mellem indskud og andele i finansielle kooperativer, som ligger til grund for garantiordningen for kooperativer (12).

ii)   Lovgivningsprocessen

| (11) | Den 15. oktober 2008 vedtog det belgiske parlament en lov (13), der tillader den belgiske regering at træffe foranstaltninger til at styrke den finansielle stabilitet. Den 14. november 2008 (14) vedtog Belgien et kongeligt dekret om at hæve det beløb, der dækkes under indskudsgarantiordningen for kreditinstitutter, til 100 000 EUR, som også indførte en lignende garantiordning for »branche 21«-livsforsikringsprodukter. Det belgiske råd for finansiel stabilitet havde tidligere, den 29. oktober 2008, udtalt sig positivt om udkastet til det kongelige dekret (15). |
| --- | --- |

(11)

Den 15. oktober 2008 vedtog det belgiske parlament en lov (13), der tillader den belgiske regering at træffe foranstaltninger til at styrke den finansielle stabilitet. Den 14. november 2008 (14) vedtog Belgien et kongeligt dekret om at hæve det beløb, der dækkes under indskudsgarantiordningen for kreditinstitutter, til 100 000 EUR, som også indførte en lignende garantiordning for »branche 21«-livsforsikringsprodukter. Det belgiske råd for finansiel stabilitet havde tidligere, den 29. oktober 2008, udtalt sig positivt om udkastet til det kongelige dekret (15).

| (12) | Den 14. april 2009 (16) ændrede Belgien loven af 15. oktober 2008 og gav med kongeligt dekret regeringen ret til at indføre en garantiordning for individuelle andelshaveres indskudte kapital i finansielle kooperativer. Belgien ændrede det kongelige dekret af 14. november 2008 ved kongeligt dekret af 10. oktober 2011 (17). Det kongelige dekret af 10. oktober 2011 indeholder yderligere detaljer garantiordningen for kooperativer. |
| --- | --- |

(12)

Den 14. april 2009 (16) ændrede Belgien loven af 15. oktober 2008 og gav med kongeligt dekret regeringen ret til at indføre en garantiordning for individuelle andelshaveres indskudte kapital i finansielle kooperativer. Belgien ændrede det kongelige dekret af 14. november 2008 ved kongeligt dekret af 10. oktober 2011 (17). Det kongelige dekret af 10. oktober 2011 indeholder yderligere detaljer garantiordningen for kooperativer.

| (13) | Den 7. oktober 2011 sendte direktøren for BNB en skrivelse til den daværende finansminister, hvor han tilkendegav sin holdning til (udkastet til) det kongelige dekret af 10. oktober 2011, et rent proceduremæssigt skridt i henhold til BNB's vedtægter (18). Direktøren bemærkede, at regeringen lovmæssigt kan vedtage et royalt dekret om en garantiordning for kooperativer i tilfælde af en pludselig krise på de finansielle markeder eller i tilfælde af en alvorlig trussel om systemisk krise. Direktøren konkluderede, at disse forhold gjorde sig gældende, og at en garantiordning for kooperativer ville bidrage til at begrænse konsekvenserne af en sådan krise. (19) Samtidig afholdt direktøren sig udtrykkeligt fra at tage stilling til, om de individuelle kapitalejeres andele i finansielle kooperativer faktisk kan betragtes som indskud (20). Han anfører også, at foranstaltningen kunne være uforenelig med reglerne om statsstøtte (21), og udtrykker betænkeligheder ved garantiordningens ikke-obligatoriske karakter, der kunne føre til problemer vedrørende diskrimination (22). |
| --- | --- |

(13)

Den 7. oktober 2011 sendte direktøren for BNB en skrivelse til den daværende finansminister, hvor han tilkendegav sin holdning til (udkastet til) det kongelige dekret af 10. oktober 2011, et rent proceduremæssigt skridt i henhold til BNB's vedtægter (18). Direktøren bemærkede, at regeringen lovmæssigt kan vedtage et royalt dekret om en garantiordning for kooperativer i tilfælde af en pludselig krise på de finansielle markeder eller i tilfælde af en alvorlig trussel om systemisk krise. Direktøren konkluderede, at disse forhold gjorde sig gældende, og at en garantiordning for kooperativer ville bidrage til at begrænse konsekvenserne af en sådan krise. (19) Samtidig afholdt direktøren sig udtrykkeligt fra at tage stilling til, om de individuelle kapitalejeres andele i finansielle kooperativer faktisk kan betragtes som indskud (20). Han anfører også, at foranstaltningen kunne være uforenelig med reglerne om statsstøtte (21), og udtrykker betænkeligheder ved garantiordningens ikke-obligatoriske karakter, der kunne føre til problemer vedrørende diskrimination (22).

| (14) | Den 13. oktober 2011 ansøgte de tre kooperativselskaber i ARCO (ARCOFIN, ARCOPAR og ARCOPLUS) om at deltage i garantiordningen for kooperativer. Den belgiske regering godkendte ansøgningen ved kongeligt dekret af 7. november 2011. (23) Ifølge ansøgningen betalte ARCO gebyrer på i alt 2,05 mio. EUR. (24) |
| --- | --- |

(14)

Den 13. oktober 2011 ansøgte de tre kooperativselskaber i ARCO (ARCOFIN, ARCOPAR og ARCOPLUS) om at deltage i garantiordningen for kooperativer. Den belgiske regering godkendte ansøgningen ved kongeligt dekret af 7. november 2011. (23) Ifølge ansøgningen betalte ARCO gebyrer på i alt 2,05 mio. EUR. (24)

| (15) | Den 8. december 2011 godkendte ARCOFIN's, ARCOPAR's og ARCOPLUS' generalforsamlinger direktionernes forslag om at træde i likvidation. |
| --- | --- |

(15)

Den 8. december 2011 godkendte ARCOFIN's, ARCOPAR's og ARCOPLUS' generalforsamlinger direktionernes forslag om at træde i likvidation.

2.2.   Direktiv 94/19/EF om indskudsgarantiordninger

| (16) | I henhold til artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF (25) sikrer hver medlemsstat:
  »at der på dens område indføres en eller flere indskudsgarantiordninger, som bliver officielt anerkendt. Undtagen under [visse] omstændigheder ..., må intet kreditinstitut (26), der har fået tilladelse i den pågældende medlemsstat ..., tage imod indskud (27), medmindre det er medlem af en sådan ordning.« |
| --- | --- |

(16)

I henhold til artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/19/EF (25) sikrer hver medlemsstat:

»at der på dens område indføres en eller flere indskudsgarantiordninger, som bliver officielt anerkendt. Undtagen under [visse] omstændigheder ..., må intet kreditinstitut (26), der har fået tilladelse i den pågældende medlemsstat ..., tage imod indskud (27), medmindre det er medlem af en sådan ordning.«

| (17) | I 1998 omsatte Belgien direktivet om indskudsgarantiordninger til national ret og indførte en indskudsgarantiordning, der dækker en indskyders samlede indskud i tilfælde af indisponibilitet. Den belgiske indskudsgarantiordning blev overdraget til en indskudsgarantifond. Ved kongeligt dekret af 14. november 2008 oprettede Belgien efterfølgende en »særlig indskudsbeskyttelsesfond«, som dækker Belgiens senere initiativer (28). |
| --- | --- |

(17)

I 1998 omsatte Belgien direktivet om indskudsgarantiordninger til national ret og indførte en indskudsgarantiordning, der dækker en indskyders samlede indskud i tilfælde af indisponibilitet. Den belgiske indskudsgarantiordning blev overdraget til en indskudsgarantifond. Ved kongeligt dekret af 14. november 2008 oprettede Belgien efterfølgende en »særlig indskudsbeskyttelsesfond«, som dækker Belgiens senere initiativer (28).

| (18) | I sin oprindelige form fastsætter artikel 7 i direktiv 94/19/EF, at en indskyders samlede indskud var dækket op til 20 000 EUR. På sit møde den 7. oktober 2008 besluttede Rådet for Økonomi og Finans (Økofin) at øge indskudsdækningen. I henhold til rådets pressemeddelelse vedtog man, at
  »alle medlemsstater, foreløbig for en periode på mindst et år, skulle stille en indskudsgaranti til privatpersoner for et beløb på mindst 50 000 EUR, idet det blev taget til efterretning, at mange medlemsstater havde besluttet at øge dette beløb til 100 000 EUR. De bifaldt, at Kommissionen agtede hurtigt at fremsætte et passende forslag til fremme af konvergensen mellem indskudsgarantiordninger« (29). |
| --- | --- |

(18)

I sin oprindelige form fastsætter artikel 7 i direktiv 94/19/EF, at en indskyders samlede indskud var dækket op til 20 000 EUR. På sit møde den 7. oktober 2008 besluttede Rådet for Økonomi og Finans (Økofin) at øge indskudsdækningen. I henhold til rådets pressemeddelelse vedtog man, at

»alle medlemsstater, foreløbig for en periode på mindst et år, skulle stille en indskudsgaranti til privatpersoner for et beløb på mindst 50 000 EUR, idet det blev taget til efterretning, at mange medlemsstater havde besluttet at øge dette beløb til 100 000 EUR. De bifaldt, at Kommissionen agtede hurtigt at fremsætte et passende forslag til fremme af konvergensen mellem indskudsgarantiordninger« (29).

| (19) | Med hensyn til dækning beskytter indskudsgarantiordningen i henhold til artikel 2 i direktiv 94/19/EF ikke kreditinstitutters kapitalinstrumenter. (30) |
| --- | --- |

(19)

Med hensyn til dækning beskytter indskudsgarantiordningen i henhold til artikel 2 i direktiv 94/19/EF ikke kreditinstitutters kapitalinstrumenter. (30)

| (20) | Med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/14/EF (31) blev dækningsniveauet for indskudsgarantiordninger forøget (først til mindst 50 000 EUR og derefter fra den 31. december 2010 i princippet til mindst og højst 100 000 EUR). |
| --- | --- |

(20)

Med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/14/EF (31) blev dækningsniveauet for indskudsgarantiordninger forøget (først til mindst 50 000 EUR og derefter fra den 31. december 2010 i princippet til mindst og højst 100 000 EUR).

| (21) | Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF (32) skal investorer kompenseres i de tilfælde, hvor et investeringsfirma ikke er i stand til at tilbagelevere aktiver, der tilhører en investor. En sådan kompensation kan for eksempel kræves, hvor der forekommer svig eller forsømmelighed i et firma, eller hvor der forekommer fejl eller problemer i firmaets system. Investorgarantiordningerne dækker imidlertid ikke investeringsrisici (for eksempel hvis en investor har købt aktier, som efterfølgende falder i værdi). |
| --- | --- |

(21)

Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF (32) skal investorer kompenseres i de tilfælde, hvor et investeringsfirma ikke er i stand til at tilbagelevere aktiver, der tilhører en investor. En sådan kompensation kan for eksempel kræves, hvor der forekommer svig eller forsømmelighed i et firma, eller hvor der forekommer fejl eller problemer i firmaets system. Investorgarantiordningerne dækker imidlertid ikke investeringsrisici (for eksempel hvis en investor har købt aktier, som efterfølgende falder i værdi).

2.3.   Den belgiske lovramme for kooperativer

| (22) | Den belgiske selskabslov (33), særlig artikel 350 til 436, fastsætter i detaljer den lovmæssige ramme for kooperativer. Den fastsætter, at et kooperativ i sine vedtægter skal vælge mellem at være et »selskab med begrænset ansvar« (dvs. at andelshavernes tab ikke er større end deres kapitalinvestering) eller et »selskab med personlig hæftelse« (dvs. at andelshaverne hæfter personligt for selskabets gæld, og de kan derfor tabe mere end deres kapitalinvestering). |
| --- | --- |

(22)

Den belgiske selskabslov (33), særlig artikel 350 til 436, fastsætter i detaljer den lovmæssige ramme for kooperativer. Den fastsætter, at et kooperativ i sine vedtægter skal vælge mellem at være et »selskab med begrænset ansvar« (dvs. at andelshavernes tab ikke er større end deres kapitalinvestering) eller et »selskab med personlig hæftelse« (dvs. at andelshaverne hæfter personligt for selskabets gæld, og de kan derfor tabe mere end deres kapitalinvestering).

| (23) | Den belgiske selskabslov, særlig artikel 362, 364, 366, 367 og 374, tillader visse begrænsninger af omsætteligheden af andele i kooperativer. En andel kan sælges til andre andelshavere i kooperativet, men vedtægterne kan indeholde betingelser for en sådan overdragelse. Overdragelser til tredjeparter kan kun finde sted på særlige betingelser og til personer, som er defineret i selskabslovens artikel 366. |
| --- | --- |

(23)

Den belgiske selskabslov, særlig artikel 362, 364, 366, 367 og 374, tillader visse begrænsninger af omsætteligheden af andele i kooperativer. En andel kan sælges til andre andelshavere i kooperativet, men vedtægterne kan indeholde betingelser for en sådan overdragelse. Overdragelser til tredjeparter kan kun finde sted på særlige betingelser og til personer, som er defineret i selskabslovens artikel 366.

| (24) | Den belgiske selskabslov (artikel 367) bestemmer også, at andelshavere i kooperativer kun må træde ud af selskabet i løbet af de første seks måneder af regnskabsåret. I tilfælde af, at en andelshaver træder ud af selskabet, har denne i henhold til selskabslovens artikel 374 ret til den andelsværdi, der fremgår af selskabets årsregnskab for det pågældende år. |
| --- | --- |

(24)

Den belgiske selskabslov (artikel 367) bestemmer også, at andelshavere i kooperativer kun må træde ud af selskabet i løbet af de første seks måneder af regnskabsåret. I tilfælde af, at en andelshaver træder ud af selskabet, har denne i henhold til selskabslovens artikel 374 ret til den andelsværdi, der fremgår af selskabets årsregnskab for det pågældende år.

| (25) | Mens den belgiske selskabslov opstiller de generelle rammer for kooperativer, definerer det kongelige dekret af 8. januar 1962 (34) kriterierne for »godkendte kooperativer« (35). Helt konkret kan et godkendt kooperativ ikke afvise nye andelshavere eller udelukke eksisterende andelshavere af spekulative grunde; andele i et kooperativ giver, uanset værdi, samme rettigheder; andelshavere i kooperativer har lige stemmeret på de årlige generalforsamlinger; på den årlige generalforsamling udpeges medlemmerne af direktionen og af bestyrelsen; driftsoverskuddet (når alle omkostninger er fratrukket) fordeles til andelshaverne på basis af deres transaktioner med kooperativet (pro rata), og udbyttet af kapitalandelen må ikke overstige en vis procentdel fastsat ved kongeligt dekret. |
| --- | --- |

(25)

Mens den belgiske selskabslov opstiller de generelle rammer for kooperativer, definerer det kongelige dekret af 8. januar 1962 (34) kriterierne for »godkendte kooperativer« (35). Helt konkret kan et godkendt kooperativ ikke afvise nye andelshavere eller udelukke eksisterende andelshavere af spekulative grunde; andele i et kooperativ giver, uanset værdi, samme rettigheder; andelshavere i kooperativer har lige stemmeret på de årlige generalforsamlinger; på den årlige generalforsamling udpeges medlemmerne af direktionen og af bestyrelsen; driftsoverskuddet (når alle omkostninger er fratrukket) fordeles til andelshaverne på basis af deres transaktioner med kooperativet (pro rata), og udbyttet af kapitalandelen må ikke overstige en vis procentdel fastsat ved kongeligt dekret.

| (26) | I henhold til artikel 21 i den belgiske skattelov er udbytte, der udbetales af godkendte kooperativer, afgiftsfritaget op til et vist beløb (36). |
| --- | --- |

(26)

I henhold til artikel 21 i den belgiske skattelov er udbytte, der udbetales af godkendte kooperativer, afgiftsfritaget op til et vist beløb (36).

2.4.   Beskrivelse af foranstaltningen

| (27) | Garantiordningen for kooperativer dækker individuelle andelshaveres indskudte kapital (og ikke mulige kapitalgevinster) op til 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(27)

Garantiordningen for kooperativer dækker individuelle andelshaveres indskudte kapital (og ikke mulige kapitalgevinster) op til 100 000 EUR.

| (28) | I modsætning til indskudsgarantiordningen for kreditinstitutter er medlemsskab af den garantiordningen for kooperativer frivilligt. |
| --- | --- |

(28)

I modsætning til indskudsgarantiordningen for kreditinstitutter er medlemsskab af den garantiordningen for kooperativer frivilligt.

| (29) | Hvis finansielle kooperativer ønsker at deltage i garantiordningen, skal de indsende en ansøgning til finansministeriet. Inden for en måned beslutter ministerrådet, om det ansøgende finansielle kooperativ kan deltage i den kooperative garantiordning eller ej, eventuelt under visse betingelser. Disse kan omfatte:






  a) | forpligtelse til at forbeholde kommende offentlige emissioner til institutionelle andelshavere |
| --- | --- | --- |

(29)

Hvis finansielle kooperativer ønsker at deltage i garantiordningen, skal de indsende en ansøgning til finansministeriet. Inden for en måned beslutter ministerrådet, om det ansøgende finansielle kooperativ kan deltage i den kooperative garantiordning eller ej, eventuelt under visse betingelser. Disse kan omfatte:

a)

forpligtelse til at forbeholde kommende offentlige emissioner til institutionelle andelshavere

| b) | forpligtelse for alle institutionelle andelshavere til ikke at tilbagetrække aktiver eller midler indbetalt til kooperativet og ikke at trække sig ud som andelshaver, medmindre det sker ved overdragelse af andele og |
| --- | --- |

b)

forpligtelse for alle institutionelle andelshavere til ikke at tilbagetrække aktiver eller midler indbetalt til kooperativet og ikke at trække sig ud som andelshaver, medmindre det sker ved overdragelse af andele og

| c) | et loft på 4,5 % p.a. i udbytte til udbetaling til andelshaverne. |
| --- | --- |

c)

et loft på 4,5 % p.a. i udbytte til udbetaling til andelshaverne.

| (30) | Når et finansielt kooperativ har ansøgt om dækning, kan det ikke forlade ordningen inden for et år. Efter den periode kan kooperativet bringe sin deltagelse til ophør inden for tre måneder. Det er ikke muligt at kræve medlemsbidraget tilbagebetalt i nogen som helst form. Hvis et kooperativ beslutter at forlade garantiordningen for kooperativer, skal det vente tre år, før det atter kan deltage. |
| --- | --- |

(30)

Når et finansielt kooperativ har ansøgt om dækning, kan det ikke forlade ordningen inden for et år. Efter den periode kan kooperativet bringe sin deltagelse til ophør inden for tre måneder. Det er ikke muligt at kræve medlemsbidraget tilbagebetalt i nogen som helst form. Hvis et kooperativ beslutter at forlade garantiordningen for kooperativer, skal det vente tre år, før det atter kan deltage.

| (31) | Kun andele i kooperativer, som blev udstedt før ikrafttrædelsen af det kongelige dekret af 10. oktober 2011, dækkes af foranstaltningen. |
| --- | --- |

(31)

Kun andele i kooperativer, som blev udstedt før ikrafttrædelsen af det kongelige dekret af 10. oktober 2011, dækkes af foranstaltningen.

| (32) | Garantiordningen for kooperativer er kun tilgængelig for individuelle andelshavere og ikke for institutionelle andelshavere. |
| --- | --- |

(32)

Garantiordningen for kooperativer er kun tilgængelig for individuelle andelshavere og ikke for institutionelle andelshavere.

| (33) | Den særlige beskyttelsesfond finansieres gennem:






  i) | et årligt bidrag på 0,15 % af det beskyttede beløb (betales af alle deltagere) og |
| --- | --- | --- |

(33)

Den særlige beskyttelsesfond finansieres gennem:

i)

et årligt bidrag på 0,15 % af det beskyttede beløb (betales af alle deltagere) og

| ii) | et engangsgebyr på 0,10 % af det beskyttede beløb (betales af kooperativerne). |
| --- | --- |

ii)

et engangsgebyr på 0,10 % af det beskyttede beløb (betales af kooperativerne).

| (34) | Dertil kan finansielle kooperativer også blive pålagt at betale bidrag for kapitalgevinster på deres børsnoterede aktiebeholdninger til fonden. Dette bidrag kan nå op på 10 % af forskellen mellem aktierne salgspris (eller, hvis de ikke afhændes inden for en periode på tre år efter beskyttelsesordningens ophør, den gennemsnitlige lukkepris for den pågældende aktie inden for en periode på 30 dage inden de 3 år er gået) og referenceprisen fastsat af myndighederne på det tidspunkt, hvor et finansielt kooperativ slutter sig til garantiordningen for kooperativer. |
| --- | --- |

(34)

Dertil kan finansielle kooperativer også blive pålagt at betale bidrag for kapitalgevinster på deres børsnoterede aktiebeholdninger til fonden. Dette bidrag kan nå op på 10 % af forskellen mellem aktierne salgspris (eller, hvis de ikke afhændes inden for en periode på tre år efter beskyttelsesordningens ophør, den gennemsnitlige lukkepris for den pågældende aktie inden for en periode på 30 dage inden de 3 år er gået) og referenceprisen fastsat af myndighederne på det tidspunkt, hvor et finansielt kooperativ slutter sig til garantiordningen for kooperativer.

| (35) | Den særlige beskyttelsesfond påbegynder udbetalinger, hvis det finansielle kooperativ er konkurs, eller hvis tilsynsmyndigheden har meddelt fonden, at det finansielle kooperativ ikke længere kan tilbagebetale de af dets andelshavere, som ønsker at trække sig ud. |
| --- | --- |

(35)

Den særlige beskyttelsesfond påbegynder udbetalinger, hvis det finansielle kooperativ er konkurs, eller hvis tilsynsmyndigheden har meddelt fonden, at det finansielle kooperativ ikke længere kan tilbagebetale de af dets andelshavere, som ønsker at trække sig ud.

| (36) | Hvis den særlige beskyttelsesfond ikke har tilstrækkelige midler til at træde til, vil »Caisse des Depôts et Consignations« (CDC), som er et offentligt organ uden juridisk status, yde forskud af de nødvendige midler. Afhængigt af, om det konkursramte selskab er en obligatorisk deltager eller et finansielt kooperativ, tilbagebetales dette forskud senere ved at:






  — | afsætte 50 % af de årlige bidrag fra de obligatoriske deltagere |
| --- | --- | --- |

(36)

Hvis den særlige beskyttelsesfond ikke har tilstrækkelige midler til at træde til, vil »Caisse des Depôts et Consignations« (CDC), som er et offentligt organ uden juridisk status, yde forskud af de nødvendige midler. Afhængigt af, om det konkursramte selskab er en obligatorisk deltager eller et finansielt kooperativ, tilbagebetales dette forskud senere ved at:

—

afsætte 50 % af de årlige bidrag fra de obligatoriske deltagere

| — | afsætte et særligt, årligt bidrag fra de finansielle kooperativer (hvis deltagelse er valgfri) |
| --- | --- |

—

afsætte et særligt, årligt bidrag fra de finansielle kooperativer (hvis deltagelse er valgfri)

| (37) | Hvis den særlige beskyttelsesfond griber ind, overtager den den individuelle andelshavers rettigheder og bliver ligestillet med de øvrige tilbageværende andelshavere. Dette adskiller sig fra indskudsgarantiordningen for kreditinstitutter, hvor fonden er ligestillet med de andre kreditorer i det pågældende selskab. |
| --- | --- |

(37)

Hvis den særlige beskyttelsesfond griber ind, overtager den den individuelle andelshavers rettigheder og bliver ligestillet med de øvrige tilbageværende andelshavere. Dette adskiller sig fra indskudsgarantiordningen for kreditinstitutter, hvor fonden er ligestillet med de andre kreditorer i det pågældende selskab.

2.5.   Beskrivelse af ARCO

| (38) | Historisk set var ARCO aktionær i Artesia Banking Corporation NV (i det følgende »Artesia«), som selv ejede 100 % af BACOB Bank og 82 % af forsikringsselskabet DVV. Efter fusionen mellem Artesia og Dexia i 2001 blev ARCO hovedaktionær i Dexia med en beholdning på omkring 15 % (37). |
| --- | --- |

(38)

Historisk set var ARCO aktionær i Artesia Banking Corporation NV (i det følgende »Artesia«), som selv ejede 100 % af BACOB Bank og 82 % af forsikringsselskabet DVV. Efter fusionen mellem Artesia og Dexia i 2001 blev ARCO hovedaktionær i Dexia med en beholdning på omkring 15 % (37).

| (39) | ARCO er navnet på koncernen, der omfatter ARCOPAR, ARCOPLUS og ARCOFIN, som alle er godkendte kooperativer (38). ARCO har over 800 000 medlemmer, hvoraf 99 % er privatpersoner. De individuelle andelshaveres kapital i ARCOPAR, ARCOPLUS og ARCOFIN beløb sig til hhv. 1,3 mia. EUR, 46 mio. EUR og 140 mio. EUR. |
| --- | --- |

(39)

ARCO er navnet på koncernen, der omfatter ARCOPAR, ARCOPLUS og ARCOFIN, som alle er godkendte kooperativer (38). ARCO har over 800 000 medlemmer, hvoraf 99 % er privatpersoner. De individuelle andelshaveres kapital i ARCOPAR, ARCOPLUS og ARCOFIN beløb sig til hhv. 1,3 mia. EUR, 46 mio. EUR og 140 mio. EUR.

| (40) | ARCOPAR's, ARCOPLUS' og ARCOFIN's vedtægter fastsætter, at de tre enheder er selskaber med begrænset ansvar (39). |
| --- | --- |

(40)

ARCOPAR's, ARCOPLUS' og ARCOFIN's vedtægter fastsætter, at de tre enheder er selskaber med begrænset ansvar (39).

| (41) | De tre enheders vedtægter indeholder bestemmelser vedrørende andelshavere, der ønsker at trække sig ud. |
| --- | --- |

(41)

De tre enheders vedtægter indeholder bestemmelser vedrørende andelshavere, der ønsker at trække sig ud.

| (42) | ARCOPAR's vedtægter bestemmer for eksempel, at kooperativet kan begrænse udtræk af indskud, hvis mere end 10 % af den samlede kapital i selskabet eller 10 % af andelshaverne risikerer at trække sig ud i samme regnskabsår (40). En andelshaver, der ønsker at trække sig ud af ARCOPAR, vil få sit indskud tilbage. Andelshavere med A-, B- eller C-andele i ARCOPAR (41) har også ret til en »bonusreserve« (42). |
| --- | --- |

(42)

ARCOPAR's vedtægter bestemmer for eksempel, at kooperativet kan begrænse udtræk af indskud, hvis mere end 10 % af den samlede kapital i selskabet eller 10 % af andelshaverne risikerer at trække sig ud i samme regnskabsår (40). En andelshaver, der ønsker at trække sig ud af ARCOPAR, vil få sit indskud tilbage. Andelshavere med A-, B- eller C-andele i ARCOPAR (41) har også ret til en »bonusreserve« (42).

| (43) | Artikel 35 i ARCOPAR's vedtægter beskriver, hvad ARCOPAR's andelshavere har ret til i tilfælde af selskabets afvikling. Hvis der er et overskud, når gælden og de sociale omkostninger er betalt, vil andelshaverne normalt få deres indskud tilbage (43). |
| --- | --- |

(43)

Artikel 35 i ARCOPAR's vedtægter beskriver, hvad ARCOPAR's andelshavere har ret til i tilfælde af selskabets afvikling. Hvis der er et overskud, når gælden og de sociale omkostninger er betalt, vil andelshaverne normalt få deres indskud tilbage (43).

| (44) | Risiciene ved at investere i ARCO-andele blev for eksempel beskrevet i ARCOPAR-prospektet, som blev godkendt af de belgiske myndigheder i juni 2008 og offentliggjort i forbindelse med en transaktion på kapitalmarkederne, der fandt sted mellem den 7. juli 2008 og 30. september 2008. Prospektet gør det klart, at overskuddet i forbindelse med Dexia udgjorde over 69 % af ARCOPAR's nettooverskud i regnskabsårene 2005/06, 2006/07 og 2007/08. Prospektet henviste også til risikoen for store kapitaludstrømninger og understregede samtidig, at andelshaverne kunne tabe alt i tilfælde af afvikling. Samtidig fremgik det tydeligt af selskabets årsrapporter, at ARCO havde øget sin gældsætning for at finansiere sine investeringer (44). |
| --- | --- |

(44)

Risiciene ved at investere i ARCO-andele blev for eksempel beskrevet i ARCOPAR-prospektet, som blev godkendt af de belgiske myndigheder i juni 2008 og offentliggjort i forbindelse med en transaktion på kapitalmarkederne, der fandt sted mellem den 7. juli 2008 og 30. september 2008. Prospektet gør det klart, at overskuddet i forbindelse med Dexia udgjorde over 69 % af ARCOPAR's nettooverskud i regnskabsårene 2005/06, 2006/07 og 2007/08. Prospektet henviste også til risikoen for store kapitaludstrømninger og understregede samtidig, at andelshaverne kunne tabe alt i tilfælde af afvikling. Samtidig fremgik det tydeligt af selskabets årsrapporter, at ARCO havde øget sin gældsætning for at finansiere sine investeringer (44).

2.6.   Årsager til at indlede proceduren

| (45) | I sin åbningsafgørelse var Kommissionens foreløbige konklusion, at den anmeldte foranstaltning opfyldte de fire (kumulative) kriterier for statsstøtte, og den stillede spørgsmålstegn ved, om foranstaltningen kunne erklæres forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(45)

I sin åbningsafgørelse var Kommissionens foreløbige konklusion, at den anmeldte foranstaltning opfyldte de fire (kumulative) kriterier for statsstøtte, og den stillede spørgsmålstegn ved, om foranstaltningen kunne erklæres forenelig med det indre marked.

| (46) | Kommissionen mente, at foranstaltningen kan tilregnes den belgiske stat, da den var finansieret gennem en særlig beskyttelsesfond. Kommissionen noterede sig, at den belgiske lovgivning fastsatte det bidrag, som deltagerne skulle betale til den særlige beskyttelsesfond og ligeledes fastsatte, hvorledes disse midler skulle bruges. Ydermere bemærkede Kommissionen, at CDC ville yde forskud til den særlige beskyttelsesfond, hvis behovet skulle opstå. Kommissionen stillede spørgsmålstegn ved, hvordan CDC ville blive tilbagebetalt, da det var uklart, om de finansielle kooperativer ville have tilstrækkelige midler til rådighed. Kommissionen stillede også spørgsmålstegn ved, om den omstændighed, at deltagelsen er frivillig for finansielle kooperativer, ville forhindre en reel refinansiering af den særlige beskyttelsesfond. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen mente, at foranstaltningen kan tilregnes den belgiske stat, da den var finansieret gennem en særlig beskyttelsesfond. Kommissionen noterede sig, at den belgiske lovgivning fastsatte det bidrag, som deltagerne skulle betale til den særlige beskyttelsesfond og ligeledes fastsatte, hvorledes disse midler skulle bruges. Ydermere bemærkede Kommissionen, at CDC ville yde forskud til den særlige beskyttelsesfond, hvis behovet skulle opstå. Kommissionen stillede spørgsmålstegn ved, hvordan CDC ville blive tilbagebetalt, da det var uklart, om de finansielle kooperativer ville have tilstrækkelige midler til rådighed. Kommissionen stillede også spørgsmålstegn ved, om den omstændighed, at deltagelsen er frivillig for finansielle kooperativer, ville forhindre en reel refinansiering af den særlige beskyttelsesfond.

| (47) | Kommissionen konkluderede, at finansielle kooperativer kunne betragtes som virksomheder, og at foranstaltningen gav dem en selektiv fordel. Med hensyn til den selektive fordel forekommer garantiordningen for kooperativer at have hjulpet de finansielle kooperativer til at tiltrække ny kapital eller fastholde eksisterende kapital ved at overbevise de eksisterende andelshavere om ikke at trække sig ud af dem. En sådan beskyttelse var særlig gunstig i perioder med finansiel usikkerhed, såsom perioden mellem efteråret 2008 og datoen for vedtagelsen af det kongelige dekret, hvor finansielle kooperativer blev effektivt afskærmet mod risikoen for store udbetalinger som følge af tilbagetrækning af kapital. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen konkluderede, at finansielle kooperativer kunne betragtes som virksomheder, og at foranstaltningen gav dem en selektiv fordel. Med hensyn til den selektive fordel forekommer garantiordningen for kooperativer at have hjulpet de finansielle kooperativer til at tiltrække ny kapital eller fastholde eksisterende kapital ved at overbevise de eksisterende andelshavere om ikke at trække sig ud af dem. En sådan beskyttelse var særlig gunstig i perioder med finansiel usikkerhed, såsom perioden mellem efteråret 2008 og datoen for vedtagelsen af det kongelige dekret, hvor finansielle kooperativer blev effektivt afskærmet mod risikoen for store udbetalinger som følge af tilbagetrækning af kapital.

| (48) | Kommissionen konstaterede ligeledes, at beskyttelsen var langtrækkende, og at Belgien ikke tog hensyn til det finansielle kooperativs finansielle situation i sin tildeling af medlemskab af ordningen. I ARCO's tilfælde fik de finansielle kooperativer lov til at deltage i garantiordningen for kooperativer, selv om de allerede var insolvente og trådte i likvidation kort tid derefter. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen konstaterede ligeledes, at beskyttelsen var langtrækkende, og at Belgien ikke tog hensyn til det finansielle kooperativs finansielle situation i sin tildeling af medlemskab af ordningen. I ARCO's tilfælde fik de finansielle kooperativer lov til at deltage i garantiordningen for kooperativer, selv om de allerede var insolvente og trådte i likvidation kort tid derefter.

| (49) | Kommissionen fandt også, at foranstaltningen var konkurrenceforvridende, eftersom de finansielle kooperativer konkurrerer på det private marked for investeringsprodukter, hvor de havde en selektiv fordel, som de andre aktører på markedet med tilsvarende produkter ikke havde adgang til. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen fandt også, at foranstaltningen var konkurrenceforvridende, eftersom de finansielle kooperativer konkurrerer på det private marked for investeringsprodukter, hvor de havde en selektiv fordel, som de andre aktører på markedet med tilsvarende produkter ikke havde adgang til.

| (50) | Kommissionen mente også, at garantiordningen for kooperativer kunne påvirke samhandelen i Unionen. Der er mange aktive internationale udbydere af investeringsprodukter det belgiske marked, som ikke kan opnå samme markedsandel, som et finansielt kooperativ er i stand til at fastholde takket være foranstaltningen. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen mente også, at garantiordningen for kooperativer kunne påvirke samhandelen i Unionen. Der er mange aktive internationale udbydere af investeringsprodukter det belgiske marked, som ikke kan opnå samme markedsandel, som et finansielt kooperativ er i stand til at fastholde takket være foranstaltningen.

| (51) | Kommissionen stillede spørgsmål ved, om de finansielle kooperativer kunne betragtes som pengeinstitutter, og om dette havde betydning for anvendelsen af bankmeddelelsen fra 2008 (45). Kommissionen konkluderede, at eftersom de finansielle kooperativer ikke lader til at være pengeinstitutter som defineret i bankmeddelelsen fra 2008 skal støtten vurderes på basis af traktaten. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen stillede spørgsmål ved, om de finansielle kooperativer kunne betragtes som pengeinstitutter, og om dette havde betydning for anvendelsen af bankmeddelelsen fra 2008 (45). Kommissionen konkluderede, at eftersom de finansielle kooperativer ikke lader til at være pengeinstitutter som defineret i bankmeddelelsen fra 2008 skal støtten vurderes på basis af traktaten.

| (52) | For at være forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), skal en foranstaltning være hensigtsmæssig, nødvendig og forholdsmæssig. Kommissionen betvivlede, at foranstaltningen opfyldte en eller flere af disse tre kumulative kriterier. Den betvivlede, om beskyttelsen af andelshavere i finansielle kooperativer var nødvendig for at undgå en alvorlig forstyrrelse af den belgiske økonomi. Med hensyn til mulige spillovereffekter noterede Kommissionen sig, at Belgien allerede havde iværksat adskillige foranstaltninger (f.eks. øge dækningen af indskudsgarantifonden til 100 000 EUR og statsstøtteforanstaltninger til adskillige banker i forskellige former (rekapitaliseringsforanstaltninger, likviditetsforanstaltninger, foranstaltninger i forhold til værdiforringede aktiver og ad hoc-foranstaltninger). Den mente derfor ikke, at det oven i alle disse foranstaltninger var nødvendigt at beskytte andelshavere i finansielle kooperativer. |
| --- | --- |

(52)

For at være forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), skal en foranstaltning være hensigtsmæssig, nødvendig og forholdsmæssig. Kommissionen betvivlede, at foranstaltningen opfyldte en eller flere af disse tre kumulative kriterier. Den betvivlede, om beskyttelsen af andelshavere i finansielle kooperativer var nødvendig for at undgå en alvorlig forstyrrelse af den belgiske økonomi. Med hensyn til mulige spillovereffekter noterede Kommissionen sig, at Belgien allerede havde iværksat adskillige foranstaltninger (f.eks. øge dækningen af indskudsgarantifonden til 100 000 EUR og statsstøtteforanstaltninger til adskillige banker i forskellige former (rekapitaliseringsforanstaltninger, likviditetsforanstaltninger, foranstaltninger i forhold til værdiforringede aktiver og ad hoc-foranstaltninger). Den mente derfor ikke, at det oven i alle disse foranstaltninger var nødvendigt at beskytte andelshavere i finansielle kooperativer.

| (53) | Kommissionen stillede spørgsmål ved, om det var hensigtsmæssigt at beskytte andelshavere i finansielle kooperativer. I den forbindelse bemærkede Kommissionen, at finansielle kooperativer ikke er pengeinstitutter, og at de på grund af deres størrelse ikke synes at være systemisk vigtige. Den opfordrede Belgien til at forklare, hvordan investeringstab, som også blev lidt af investorer i f.eks. investeringsforeninger, ville have medført alvorlige forstyrrelser i den belgiske økonomi. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen stillede spørgsmål ved, om det var hensigtsmæssigt at beskytte andelshavere i finansielle kooperativer. I den forbindelse bemærkede Kommissionen, at finansielle kooperativer ikke er pengeinstitutter, og at de på grund af deres størrelse ikke synes at være systemisk vigtige. Den opfordrede Belgien til at forklare, hvordan investeringstab, som også blev lidt af investorer i f.eks. investeringsforeninger, ville have medført alvorlige forstyrrelser i den belgiske økonomi.

| (54) | Endelig stillede Kommissionen spørgsmål ved, om foranstaltningen var forholdsmæssig. For det første var det ifølge Kommissionen ikke klart, om de finansielle kooperativer ville betale et rimeligt vederlag for garantien. For det andet bemærkede Kommissionen, at det frivillige medlemskab af garantiordningen kombineret med Belgiens manglende kontrol af selskabernes levedygtighed ved tildeling af medlemsskab betød, at de finansielle kooperativer kun havde incitament til at deltage, når det var sikkert, at garantien ville blive stillet. Det kunne føre til situationer, hvor man ville kunne nyde godt af garantien uden i vid udstrækning at skulle betale for den. Sluttelig stillede Kommissionen også spørgsmål ved, om garantiordningen for kooperativer ikke i urimelig grad ville være konkurrenceforvridende, idet andelshavere i konkurrerende selskaber ikke ville være beskyttet, hvilket ville give de finansielle kooperativer lettere adgang til kapital og øge deres markedsandele på det private marked for investeringer. |
| --- | --- |

(54)

Endelig stillede Kommissionen spørgsmål ved, om foranstaltningen var forholdsmæssig. For det første var det ifølge Kommissionen ikke klart, om de finansielle kooperativer ville betale et rimeligt vederlag for garantien. For det andet bemærkede Kommissionen, at det frivillige medlemskab af garantiordningen kombineret med Belgiens manglende kontrol af selskabernes levedygtighed ved tildeling af medlemsskab betød, at de finansielle kooperativer kun havde incitament til at deltage, når det var sikkert, at garantien ville blive stillet. Det kunne føre til situationer, hvor man ville kunne nyde godt af garantien uden i vid udstrækning at skulle betale for den. Sluttelig stillede Kommissionen også spørgsmål ved, om garantiordningen for kooperativer ikke i urimelig grad ville være konkurrenceforvridende, idet andelshavere i konkurrerende selskaber ikke ville være beskyttet, hvilket ville give de finansielle kooperativer lettere adgang til kapital og øge deres markedsandele på det private marked for investeringer.

3.   DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER TIL ÅBNINGSAFGØRELSEN

3.1.   ARCO's bemærkninger

| (55) | Ifølge ARCO vedtog og annoncerede de belgiske myndigheder den 10. oktober 2008 indførelsen af en garantiordning for kooperativer som en del af en større pakke (øget indskudsgaranti for kreditinstitutter til 100 000 EUR, udvidet garantien »branche 21«-livsforsikringsprodukter og til individuelle andelshavere i finansielle kooperativer). ARCO har fremført, at beslutningen af 10. oktober 2008 blev gennemført for »branche 21«-produkter ved lov af 15. oktober 2008 og kongeligt dekret af 14. november 2008 og for andelsbeviser udstedt af finansielle kooperativer ved lov af 14. april 2009 og kongeligt dekret af 10. oktober 2011. |
| --- | --- |

(55)

Ifølge ARCO vedtog og annoncerede de belgiske myndigheder den 10. oktober 2008 indførelsen af en garantiordning for kooperativer som en del af en større pakke (øget indskudsgaranti for kreditinstitutter til 100 000 EUR, udvidet garantien »branche 21«-livsforsikringsprodukter og til individuelle andelshavere i finansielle kooperativer). ARCO har fremført, at beslutningen af 10. oktober 2008 blev gennemført for »branche 21«-produkter ved lov af 15. oktober 2008 og kongeligt dekret af 14. november 2008 og for andelsbeviser udstedt af finansielle kooperativer ved lov af 14. april 2009 og kongeligt dekret af 10. oktober 2011.

| (56) | ARCO fremfører, at garantiordningen for kooperativer ikke udgør statsstøtte, da den ikke giver finansielle kooperativer nogen selektiv fordel. ARCO hævder også, at Kommissionen havde konkluderet, at en garantiordning for forsikringsselskabers »branche 21«-produkter ikke udgjorde statsstøtte, da den var åben for alle forsikringsselskaber, og derfor ikke var selektiv (46). Desuden anfører ARCO, at garantiordningen for kooperativer er åben på lige vilkår for alle finansielle kooperativer og derfor ikke selektiv. |
| --- | --- |

(56)

ARCO fremfører, at garantiordningen for kooperativer ikke udgør statsstøtte, da den ikke giver finansielle kooperativer nogen selektiv fordel. ARCO hævder også, at Kommissionen havde konkluderet, at en garantiordning for forsikringsselskabers »branche 21«-produkter ikke udgjorde statsstøtte, da den var åben for alle forsikringsselskaber, og derfor ikke var selektiv (46). Desuden anfører ARCO, at garantiordningen for kooperativer er åben på lige vilkår for alle finansielle kooperativer og derfor ikke selektiv.

| (57) | På linje med Belgiens bemærkninger fremfører ARCO, at alle kendetegnene ved andele i finansielle kooperativer bekræfter, at de svarer til de samme kundebehov som indskud og betragtes som sådan af lovgiveren. ARCO understreger, at Belgien var bekymret for afsmittende virkninger. Hvis Belgien ikke havde indført garantiordningen for kooperativer, ville investorernes tillid være undergravet, hvilket kunne have medført et investorstormløb på alle opsparingsprodukter. |
| --- | --- |

(57)

På linje med Belgiens bemærkninger fremfører ARCO, at alle kendetegnene ved andele i finansielle kooperativer bekræfter, at de svarer til de samme kundebehov som indskud og betragtes som sådan af lovgiveren. ARCO understreger, at Belgien var bekymret for afsmittende virkninger. Hvis Belgien ikke havde indført garantiordningen for kooperativer, ville investorernes tillid være undergravet, hvilket kunne have medført et investorstormløb på alle opsparingsprodukter.

3.2.   Belgiens bemærkninger

| (58) | Belgien fremfører, at garantiordningen for kooperativer ikke opfylder alle de kumulative kriterier for statsstøtte i traktatens artikel 107, stk. 1, og at den derfor ikke udgør statsstøtte. Helt konkret anfører Belgien, at tre af kriterierne for statsstøtte ikke er opfyldt. For det første anfører Belgien, at foranstaltningen kun udgør støtte til privatpersoner og ikke til virksomheder. Dernæst fremfører man, at foranstaltningen ikke udgør en selektiv fordel for finansielle kooperativer, og endelig at foranstaltningen ikke er konkurrenceforvridende. |
| --- | --- |

(58)

Belgien fremfører, at garantiordningen for kooperativer ikke opfylder alle de kumulative kriterier for statsstøtte i traktatens artikel 107, stk. 1, og at den derfor ikke udgør statsstøtte. Helt konkret anfører Belgien, at tre af kriterierne for statsstøtte ikke er opfyldt. For det første anfører Belgien, at foranstaltningen kun udgør støtte til privatpersoner og ikke til virksomheder. Dernæst fremfører man, at foranstaltningen ikke udgør en selektiv fordel for finansielle kooperativer, og endelig at foranstaltningen ikke er konkurrenceforvridende.

| (59) | For så vidt angår påstanden om, at støtten ikke tilgodeser virksomheder, fremfører Belgien, at den almindelige indskudsgarantiordning for kreditinstitutter, herunder udvidelsen heraf (dvs. garantiordningen for kooperativer) blev vedtaget i medfør af og i overensstemmelse med Økofinrådets afgørelser, direktiv 94/19/EF som ændret og direktiv 97/9/EF. |
| --- | --- |

(59)

For så vidt angår påstanden om, at støtten ikke tilgodeser virksomheder, fremfører Belgien, at den almindelige indskudsgarantiordning for kreditinstitutter, herunder udvidelsen heraf (dvs. garantiordningen for kooperativer) blev vedtaget i medfør af og i overensstemmelse med Økofinrådets afgørelser, direktiv 94/19/EF som ændret og direktiv 97/9/EF.

| (60) | Belgien forsvarer det synspunkt, at privatpersoners andele i finansielle kooperativer har samme kendetegn som indskud og erhverves på samme måde. Belgien fremhæver følgende kendetegn:






  i) | De (private) støttemodtagere under garantiordningen for kooperativer fortjener den samme beskyttelse som indskyderne i andre enheder, der er aktive i samme sektor og underlagt den samme kontrol. |
| --- | --- | --- |

(60)

Belgien forsvarer det synspunkt, at privatpersoners andele i finansielle kooperativer har samme kendetegn som indskud og erhverves på samme måde. Belgien fremhæver følgende kendetegn:

i)

De (private) støttemodtagere under garantiordningen for kooperativer fortjener den samme beskyttelse som indskyderne i andre enheder, der er aktive i samme sektor og underlagt den samme kontrol.

| ii) | I skatteøjemed fritages både udbytte betalt af finansielle kooperativer og renter af indskud op til et fastsat beløb for kildeskat (47). |
| --- | --- |

ii)

I skatteøjemed fritages både udbytte betalt af finansielle kooperativer og renter af indskud op til et fastsat beløb for kildeskat (47).

| iii) | Finansielle kooperativers individuelle andelshavere kan kun tegne sig for et fast maksimumbeløb, jf. det finansielle kooperativs vedtægter. |
| --- | --- |

iii)

Finansielle kooperativers individuelle andelshavere kan kun tegne sig for et fast maksimumbeløb, jf. det finansielle kooperativs vedtægter.

| iv) | Andelshavere i finansielle kooperativer må kun træde ud af selskabet i de første seks måneder i regnskabsåret, og ønsker en andelshaver at træde ud, har denne ikke ret til en pro rata-del af kooperativets kapitalgevinst. Ifølge Belgien afspejler andelenes værdi ikke de underliggende aktivers værdi, og derfor konkurrerer andelene ikke med investeringsprodukter i almindelighed, men kun med den underkategori af produkter, der allerede er omfattet af en statsgaranti (dvs. indskud og »branche 21«-livsforsikringsprodukter). |
| --- | --- |

iv)

Andelshavere i finansielle kooperativer må kun træde ud af selskabet i de første seks måneder i regnskabsåret, og ønsker en andelshaver at træde ud, har denne ikke ret til en pro rata-del af kooperativets kapitalgevinst. Ifølge Belgien afspejler andelenes værdi ikke de underliggende aktivers værdi, og derfor konkurrerer andelene ikke med investeringsprodukter i almindelighed, men kun med den underkategori af produkter, der allerede er omfattet af en statsgaranti (dvs. indskud og »branche 21«-livsforsikringsprodukter).

| v) | Andele i finansielle kooperativer registreres, og muligheden for at overdrage dem er indskrænket ved lov (48). De kan ikke sælges frit for at opnå en kapitalgevinst. Andelshaverne i finansielle kooperativer har kun ret til et beskeden (skattefri) udbytte og en tilbagebetaling, når de træder ud af selskabet. |
| --- | --- |

v)

Andele i finansielle kooperativer registreres, og muligheden for at overdrage dem er indskrænket ved lov (48). De kan ikke sælges frit for at opnå en kapitalgevinst. Andelshaverne i finansielle kooperativer har kun ret til et beskeden (skattefri) udbytte og en tilbagebetaling, når de træder ud af selskabet.

| vi) | Andele i finansielle kooperativer kan ikke betragtes som en investering i et børsnoteret selskab eller enhed. |
| --- | --- |

vi)

Andele i finansielle kooperativer kan ikke betragtes som en investering i et børsnoteret selskab eller enhed.

| vii) | Andele i finansielle kooperativer kan ikke betragtes som en risikobetonet investering, da andelshaverne i finansielle kooperativer ikke er berettiget til at få udbetalt kapitalgevinster. |
| --- | --- |

vii)

Andele i finansielle kooperativer kan ikke betragtes som en risikobetonet investering, da andelshaverne i finansielle kooperativer ikke er berettiget til at få udbetalt kapitalgevinster.

| viii) | Garantiordningen for kooperativer beskytter kun fysiske personers andele (i modsætning til institutionelle andelshavere). |
| --- | --- |

viii)

Garantiordningen for kooperativer beskytter kun fysiske personers andele (i modsætning til institutionelle andelshavere).

| (61) | Hvad angår fraværet af en selektiv fordel, påpeger Belgien, at garantiordningen for kooperativer kun dækker andele i finansielle kooperativer udstedt før 10. oktober 2011. Belgien bemærker, at finansielle kooperativer efter den dato ikke længere vil kunne bruge garantiordningen for kooperativer til at træde ind på et marked. Den belgiske stat præciserer endvidere, at ARCO ikke havde udstedt nye andele siden september 2008. |
| --- | --- |

(61)

Hvad angår fraværet af en selektiv fordel, påpeger Belgien, at garantiordningen for kooperativer kun dækker andele i finansielle kooperativer udstedt før 10. oktober 2011. Belgien bemærker, at finansielle kooperativer efter den dato ikke længere vil kunne bruge garantiordningen for kooperativer til at træde ind på et marked. Den belgiske stat præciserer endvidere, at ARCO ikke havde udstedt nye andele siden september 2008.

| (62) | Belgien benægter også, at garantiordningen for kooperativer skulle have hjulpet finansielle kooperativer med at fastholde eksisterende kapital. Til støtte herfor fremfører Belgien, at pressemeddelelsen af 10. oktober 2008 blot var et foreslået politisk initiativ, som bl.a. nævnte finansielle kooperativer. Ifølge den belgiske stat var pressemeddelelsen af 10. oktober 2008 ikke en detaljeret aftale, som var blevet offentliggjort samtidig med pressemeddelelser fra de finansielle kooperativer. I denne henseende sondrer Belgien mellem sin pressemeddelelse og pressemeddelelserne fra den britiske regering og Lloyds i Lloyds-sagen (49), som Kommissionen henviser til i åbningsafgørelsen. Den belgiske stat sluttede, at pressemeddelelsen af 10. oktober 2008 ikke er en foranstaltning, der kunne give de finansielle kooperativer en selektiv fordel. For så vidt angår den efterfølgende pressemeddelelse af 21. januar 2009, anså Belgien det som værende normalt, at ARCO straks lagde regeringens pressemeddelelse ud på sit websted, da alle finansielle kooperativer (herunder ARCO) fulgte sagen nøje på daværende tidspunkt. |
| --- | --- |

(62)

Belgien benægter også, at garantiordningen for kooperativer skulle have hjulpet finansielle kooperativer med at fastholde eksisterende kapital. Til støtte herfor fremfører Belgien, at pressemeddelelsen af 10. oktober 2008 blot var et foreslået politisk initiativ, som bl.a. nævnte finansielle kooperativer. Ifølge den belgiske stat var pressemeddelelsen af 10. oktober 2008 ikke en detaljeret aftale, som var blevet offentliggjort samtidig med pressemeddelelser fra de finansielle kooperativer. I denne henseende sondrer Belgien mellem sin pressemeddelelse og pressemeddelelserne fra den britiske regering og Lloyds i Lloyds-sagen (49), som Kommissionen henviser til i åbningsafgørelsen. Den belgiske stat sluttede, at pressemeddelelsen af 10. oktober 2008 ikke er en foranstaltning, der kunne give de finansielle kooperativer en selektiv fordel. For så vidt angår den efterfølgende pressemeddelelse af 21. januar 2009, anså Belgien det som værende normalt, at ARCO straks lagde regeringens pressemeddelelse ud på sit websted, da alle finansielle kooperativer (herunder ARCO) fulgte sagen nøje på daværende tidspunkt.

| (63) | Belgien insisterer på, at Kommissionen bør følge den samme tilgang som over for Ethias og derfor konkludere, at garantiordningen for kooperativer ikke er selektiv. Belgien fremfører også, at de ægte kooperativers særlige status allerede var blevet anerkendt af Domstolen i Paint Graphos-sagen (50). Belgien fremhæver navnlig præmis 61 i Paint Graphos-dommen, hvoraf det tydeligt fremgår, at sådanne kooperativer, hvad angår deres særlige kendetegn, ikke kan anses for at befinde sig i en faktisk og retlig situation, som er sammenlignelig med den, som kommercielle selskaber befinder sig i. |
| --- | --- |

(63)

Belgien insisterer på, at Kommissionen bør følge den samme tilgang som over for Ethias og derfor konkludere, at garantiordningen for kooperativer ikke er selektiv. Belgien fremfører også, at de ægte kooperativers særlige status allerede var blevet anerkendt af Domstolen i Paint Graphos-sagen (50). Belgien fremhæver navnlig præmis 61 i Paint Graphos-dommen, hvoraf det tydeligt fremgår, at sådanne kooperativer, hvad angår deres særlige kendetegn, ikke kan anses for at befinde sig i en faktisk og retlig situation, som er sammenlignelig med den, som kommercielle selskaber befinder sig i.

| (64) | Belgien indsendte også oplysninger om antallet af ARCO's andelshavere, der har forladt selskabet siden starten af krisen. I regnskabsårene op til den frivillige afvikling beløb antallet af ARCO-andelshavere, som bad om at få deres kapital tilbage, sig til 9 764 i 2007/08, 21 150 i 2008/09 og 23 762 i 2010/11. |
| --- | --- |

(64)

Belgien indsendte også oplysninger om antallet af ARCO's andelshavere, der har forladt selskabet siden starten af krisen. I regnskabsårene op til den frivillige afvikling beløb antallet af ARCO-andelshavere, som bad om at få deres kapital tilbage, sig til 9 764 i 2007/08, 21 150 i 2008/09 og 23 762 i 2010/11.

| (65) | Hvad angår foranstaltningens konkurrenceforvridende virkning, argumenterer Belgien, at Kommissionen i et rimeligt omfang burde have forklaret, hvilke finansielle produkter andele i finansielle kooperativer konkurrerer med, selv om de belgiske myndigheder erkender, at Kommissionen i forbindelse med en statsstøttesag ikke er forpligtet til at give sig i kast med en detaljeret markedsafgrænsning. Belgien anfører, at private andelshavere i finansielle kooperativer har haft fordel af samme beskyttelse som investorer i tilsvarende indskuds-/opsparingsprodukter. |
| --- | --- |

(65)

Hvad angår foranstaltningens konkurrenceforvridende virkning, argumenterer Belgien, at Kommissionen i et rimeligt omfang burde have forklaret, hvilke finansielle produkter andele i finansielle kooperativer konkurrerer med, selv om de belgiske myndigheder erkender, at Kommissionen i forbindelse med en statsstøttesag ikke er forpligtet til at give sig i kast med en detaljeret markedsafgrænsning. Belgien anfører, at private andelshavere i finansielle kooperativer har haft fordel af samme beskyttelse som investorer i tilsvarende indskuds-/opsparingsprodukter.

| (66) | Belgien forklarer også, at garantiordningen for kooperativer tjener det samme formål som direktiv 94/19/EF, dvs. at beskytte de private opspareres indskud, at bevare indskydernes tillid og at sikre større stabilitet på de finansielle markeder. Den belgiske stat mener, at andre medlemslandes indskudsgarantiordninger undertiden også dækker over ukonventionelle indskudsprodukter og argumenterede for, at Kommissionen bør tage hensyn til dette. (51) |
| --- | --- |

(66)

Belgien forklarer også, at garantiordningen for kooperativer tjener det samme formål som direktiv 94/19/EF, dvs. at beskytte de private opspareres indskud, at bevare indskydernes tillid og at sikre større stabilitet på de finansielle markeder. Den belgiske stat mener, at andre medlemslandes indskudsgarantiordninger undertiden også dækker over ukonventionelle indskudsprodukter og argumenterede for, at Kommissionen bør tage hensyn til dette. (51)

| (67) | Belgien insisterer også på, at hvis Kommissionen skulle komme til den konklusion, at garantiordningen for kooperativer udgør statsstøtte, så bør støtten anses som værende forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra b). Belgien anser det ikke som værende relevant, hvorvidt ARCO er et pengeinstitut efter bankmeddelelsen fra 2008. Ifølge den belgiske stat er det afgørende spørgsmål, som Kommissionen bør besvare, hvorvidt garantiordningen for kooperativer er en hensigtsmæssig og nødvendig løsning til at forebygge en alvorlig forstyrrelse af økonomien. |
| --- | --- |

(67)

Belgien insisterer også på, at hvis Kommissionen skulle komme til den konklusion, at garantiordningen for kooperativer udgør statsstøtte, så bør støtten anses som værende forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra b). Belgien anser det ikke som værende relevant, hvorvidt ARCO er et pengeinstitut efter bankmeddelelsen fra 2008. Ifølge den belgiske stat er det afgørende spørgsmål, som Kommissionen bør besvare, hvorvidt garantiordningen for kooperativer er en hensigtsmæssig og nødvendig løsning til at forebygge en alvorlig forstyrrelse af økonomien.

| (68) | Belgien forsvarer det synspunkt, at foranstaltningen er nødvendig, at dens virkninger er begrænset til det nødvendige minimum, og at der findes byrdefordelingsmekanismer. |
| --- | --- |

(68)

Belgien forsvarer det synspunkt, at foranstaltningen er nødvendig, at dens virkninger er begrænset til det nødvendige minimum, og at der findes byrdefordelingsmekanismer.

| (69) | Først fremfører Belgien, at garantiordningen for kooperativer er hensigtsmæssig og nødvendig for at berolige indskyderne i Belgien. |
| --- | --- |

(69)

Først fremfører Belgien, at garantiordningen for kooperativer er hensigtsmæssig og nødvendig for at berolige indskyderne i Belgien.

| (70) | Belgien medgav, at det var teoretisk muligt, at enheder, der har beskyttede indskud på deres balance, kunne drage indirekte fordel af sådanne beskyttelsesordninger, da de hjælper med at undgå et »investorstormløb«. Dog forklarer Belgien, at indskudsgarantiordninger er nødvendige for at undgå »investorstormløb« og en forstyrrelse af de finansielle markeder. Den belgiske stat påstår, at garantiordningen for kooperativer var nødvendig for at undgå et fald i offentlighedens tillid til det belgiske finansielle system. Eftersom andele i kooperativer grundlæggende har de samme kendetegn som opsparingsprodukter, og at mere end halvdelen af indestående midler i kooperativerne investeres i banker, bekræfter det deres lighed med indskud og deres betydning for det belgiske banksystem. En ukontrolleret misligholdelse fra de finansielle kooperativers side ville have skabt en sneboldeffekt for alle finansielle enheder og for den belgiske økonomi. Ikke at yde det samme beskyttelsesniveau for andele i finansielle kooperativer som for almindelige indskud ville have medført den samme risiko som ved ikke at beskytte indskud. Det ville i høj grad påvirke offentlighedens tillid til alle indskudsprodukter i Belgien og udgøre en systemisk risiko. Til støtte for sine påstande henviser den belgiske stat til det faktum, at antallet af andelshavere (fysiske personer) i finansielle kooperativer er højt i forhold til Belgiens samlede befolkning (52). |
| --- | --- |

(70)

Belgien medgav, at det var teoretisk muligt, at enheder, der har beskyttede indskud på deres balance, kunne drage indirekte fordel af sådanne beskyttelsesordninger, da de hjælper med at undgå et »investorstormløb«. Dog forklarer Belgien, at indskudsgarantiordninger er nødvendige for at undgå »investorstormløb« og en forstyrrelse af de finansielle markeder. Den belgiske stat påstår, at garantiordningen for kooperativer var nødvendig for at undgå et fald i offentlighedens tillid til det belgiske finansielle system. Eftersom andele i kooperativer grundlæggende har de samme kendetegn som opsparingsprodukter, og at mere end halvdelen af indestående midler i kooperativerne investeres i banker, bekræfter det deres lighed med indskud og deres betydning for det belgiske banksystem. En ukontrolleret misligholdelse fra de finansielle kooperativers side ville have skabt en sneboldeffekt for alle finansielle enheder og for den belgiske økonomi. Ikke at yde det samme beskyttelsesniveau for andele i finansielle kooperativer som for almindelige indskud ville have medført den samme risiko som ved ikke at beskytte indskud. Det ville i høj grad påvirke offentlighedens tillid til alle indskudsprodukter i Belgien og udgøre en systemisk risiko. Til støtte for sine påstande henviser den belgiske stat til det faktum, at antallet af andelshavere (fysiske personer) i finansielle kooperativer er højt i forhold til Belgiens samlede befolkning (52).

| (71) | Den belgiske stat gør også kraftig indsigelse mod Kommissionens formuleringer i åbningsafgørelsen og i særdeleshed mod begreberne »kapitalinstrumenter« og »risikovillig kapital« i henholdsvis betragtning 62 og fodnote 35. |
| --- | --- |

(71)

Den belgiske stat gør også kraftig indsigelse mod Kommissionens formuleringer i åbningsafgørelsen og i særdeleshed mod begreberne »kapitalinstrumenter« og »risikovillig kapital« i henholdsvis betragtning 62 og fodnote 35.

| (72) | For at påvise nødvendigheden af garantiordningen for kooperativer har Belgien også indsendt skrivelser fra rådet for finansiel stabilitet og BNB's direktør til den daværende finansminister af henholdsvis 29. oktober 2008 (53) og 7. oktober 2011 (54). |
| --- | --- |

(72)

For at påvise nødvendigheden af garantiordningen for kooperativer har Belgien også indsendt skrivelser fra rådet for finansiel stabilitet og BNB's direktør til den daværende finansminister af henholdsvis 29. oktober 2008 (53) og 7. oktober 2011 (54).

| (73) | Hvad angår foranstaltningens forenelighed, henviser Belgien til Kommissionens afgørelse vedrørende Ethias. Ifølge Belgien godkendte Kommissionen foranstaltningerne til fordel for Ethias, herunder udvidelsen af indskudsgarantiordningen til »branche 21«-produkter og anså dem for hensigtsmæssige og nødvendige for at forhindre en alvorlig forstyrrelse i den belgiske økonomi. |
| --- | --- |

(73)

Hvad angår foranstaltningens forenelighed, henviser Belgien til Kommissionens afgørelse vedrørende Ethias. Ifølge Belgien godkendte Kommissionen foranstaltningerne til fordel for Ethias, herunder udvidelsen af indskudsgarantiordningen til »branche 21«-produkter og anså dem for hensigtsmæssige og nødvendige for at forhindre en alvorlig forstyrrelse i den belgiske økonomi.

| (74) | For det andet gentager den belgiske stat, at foranstaltningen er forholdsmæssig. De finansielle kooperativer deler blandt andet byrden gennem deres bidrag til den særlige beskyttelsesfond. Den belgiske stat anser vederlaget for garantien for at være rimelig og svare til bidragene for andre beskyttede institutioners garantiordninger. Belgien er uenig i, at garantiordningens frivillige karakter kunne gøre foranstaltningen uforholdsmæssig. |
| --- | --- |

(74)

For det andet gentager den belgiske stat, at foranstaltningen er forholdsmæssig. De finansielle kooperativer deler blandt andet byrden gennem deres bidrag til den særlige beskyttelsesfond. Den belgiske stat anser vederlaget for garantien for at være rimelig og svare til bidragene for andre beskyttede institutioners garantiordninger. Belgien er uenig i, at garantiordningens frivillige karakter kunne gøre foranstaltningen uforholdsmæssig.

| (75) | Den belgiske stat fremfører, at hvis Kommissionen når frem til den konklusion, at foranstaltningen udgør statsstøtte, så burde den også nå frem til, at foranstaltningen var forenelig med afviklingsstøtte. Den belgiske stat minder om, at det kongelige dekret af 7. november 2011 klart fastsætter, at enhver betaling fra den særlige beskyttelsesfond ved afvikling af ethvert relevant kooperativ først ville finde sted efter den endelige afgørelse om og godkendelse af afvikling. |
| --- | --- |

(75)

Den belgiske stat fremfører, at hvis Kommissionen når frem til den konklusion, at foranstaltningen udgør statsstøtte, så burde den også nå frem til, at foranstaltningen var forenelig med afviklingsstøtte. Den belgiske stat minder om, at det kongelige dekret af 7. november 2011 klart fastsætter, at enhver betaling fra den særlige beskyttelsesfond ved afvikling af ethvert relevant kooperativ først ville finde sted efter den endelige afgørelse om og godkendelse af afvikling.

| (76) | Belgien forsvarer også det synspunkt, at da fysiske personer ikke er virksomheder, så omfatter Kommissionens påbud om indstilling af ordningen ikke betalinger til privatpersoner efter afviklingen af ARCO. |
| --- | --- |

(76)

Belgien forsvarer også det synspunkt, at da fysiske personer ikke er virksomheder, så omfatter Kommissionens påbud om indstilling af ordningen ikke betalinger til privatpersoner efter afviklingen af ARCO.

| (77) | Belgien fremsatte yderligere bemærkninger til Kommissionen i et brev af 18. marts 2014, som var den oprindelige frist. |
| --- | --- |

(77)

Belgien fremsatte yderligere bemærkninger til Kommissionen i et brev af 18. marts 2014, som var den oprindelige frist.

| (78) | Belgien fremfører, at Kommissionen ikke kunne forbyde udbetalingen af garantier til individuelle andelshavere. Kommissionen kunne ikke forhindre Belgien i at suspendere nogen udbetalinger under garantiordningen for kooperativer og kunne heller ikke geninddrive udbetalingerne foretaget under ordningen til individuelle andelshavere. |
| --- | --- |

(78)

Belgien fremfører, at Kommissionen ikke kunne forbyde udbetalingen af garantier til individuelle andelshavere. Kommissionen kunne ikke forhindre Belgien i at suspendere nogen udbetalinger under garantiordningen for kooperativer og kunne heller ikke geninddrive udbetalingerne foretaget under ordningen til individuelle andelshavere.

| (79) | Private andelshavere, der er fysiske personer, er ikke virksomheder efter traktatens artikel 107, stk. 1, og udbetalingen af garantien til individuelle andelshavere ville ikke have påvirket ARCO eller sandsynligheden for, at den belgiske stat fik tilbagebetalt støtten, som disse virksomheder har modtaget. |
| --- | --- |

(79)

Private andelshavere, der er fysiske personer, er ikke virksomheder efter traktatens artikel 107, stk. 1, og udbetalingen af garantien til individuelle andelshavere ville ikke have påvirket ARCO eller sandsynligheden for, at den belgiske stat fik tilbagebetalt støtten, som disse virksomheder har modtaget.

4.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

4.1.   Støttemodtageren

| (80) | Indledningsvis bemærker Kommissionen, at den i betragtning 18 i åbningsafgørelsen fandt, at garantiordningen for kooperativer udgjorde end fordel for de finansielle kooperativer. En grundig analyse af foranstaltningens kronologi og kendetegn afslørede dog, at ARCO var den eneste egentlige støttemodtager, hvilket bliver beskrevet i dette afsnit. |
| --- | --- |

(80)

Indledningsvis bemærker Kommissionen, at den i betragtning 18 i åbningsafgørelsen fandt, at garantiordningen for kooperativer udgjorde end fordel for de finansielle kooperativer. En grundig analyse af foranstaltningens kronologi og kendetegn afslørede dog, at ARCO var den eneste egentlige støttemodtager, hvilket bliver beskrevet i dette afsnit.

| (81) | I nærværende sag bemærker Kommissionen, at der er en vigtig forskel mellem ARCO og de andre finansielle kooperativer, der potentielt var berettiget til at deltage i garantiordningen for kooperativer. |
| --- | --- |

(81)

I nærværende sag bemærker Kommissionen, at der er en vigtig forskel mellem ARCO og de andre finansielle kooperativer, der potentielt var berettiget til at deltage i garantiordningen for kooperativer.

| (82) | Det fremgår tydeligt af sagsfremstillingen (55), at garantiordningen for kooperativer fra starten var skræddersyet til ARCO, som løb ind i problemer pga. sine investeringer i Dexia. I sidste ende var ARCO det eneste finansielle kooperativ, der søgte om at deltage i foranstaltningen. |
| --- | --- |

(82)

Det fremgår tydeligt af sagsfremstillingen (55), at garantiordningen for kooperativer fra starten var skræddersyet til ARCO, som løb ind i problemer pga. sine investeringer i Dexia. I sidste ende var ARCO det eneste finansielle kooperativ, der søgte om at deltage i foranstaltningen.

| (83) | For så vidt angår andre finansielle kooperativer, konstaterer Kommissionen, at garantiordningen for kooperativer er en frivillig ordning, at det belgiske ministerråd kunne bestemme, om og under hvilke betingelser finansielle kooperativer, der søgte om deltagelse i garantiordningen for kooperativer, skulle optages, at ingen andre finansielle kooperativer søgte at blive optaget i garantiordningen, og at nogle af dem aktivt tog afstand fra den. Kommissionen konstaterer ligeledes, at ingen andre finansielle kooperativer havde problemer med deres investeringer i samme grad, som ARCO havde med Dexia. |
| --- | --- |

(83)

For så vidt angår andre finansielle kooperativer, konstaterer Kommissionen, at garantiordningen for kooperativer er en frivillig ordning, at det belgiske ministerråd kunne bestemme, om og under hvilke betingelser finansielle kooperativer, der søgte om deltagelse i garantiordningen for kooperativer, skulle optages, at ingen andre finansielle kooperativer søgte at blive optaget i garantiordningen, og at nogle af dem aktivt tog afstand fra den. Kommissionen konstaterer ligeledes, at ingen andre finansielle kooperativer havde problemer med deres investeringer i samme grad, som ARCO havde med Dexia.

| (84) | Derfor finder Kommissionen, at den eneste reelle begunstigede af garantiordningen for kooperativer, som udøver en økonomisk aktivitet, er ARCO. |
| --- | --- |

(84)

Derfor finder Kommissionen, at den eneste reelle begunstigede af garantiordningen for kooperativer, som udøver en økonomisk aktivitet, er ARCO.

4.2.   Bekendtgørelsen og indførelsen af foranstaltningen udgør én intervention

| (85) | Kommissionen konstaterer, at foranstaltningen blev vedtaget og offentliggjort af regeringen den 10. oktober 2008 (56). Det er tydeligt, at den belgiske regering havde besluttet at lade ARCO drage fordel af en garantiordning for kooperativer, da foranstaltningen til fordel for Dexia blev udtænkt i 2008 (57). En anden pressemeddelelse af 21. januar 2009 beskrev foranstaltningen nærmere, og derefter begyndte regeringens tilsagn at blive omsat til lov. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen konstaterer, at foranstaltningen blev vedtaget og offentliggjort af regeringen den 10. oktober 2008 (56). Det er tydeligt, at den belgiske regering havde besluttet at lade ARCO drage fordel af en garantiordning for kooperativer, da foranstaltningen til fordel for Dexia blev udtænkt i 2008 (57). En anden pressemeddelelse af 21. januar 2009 beskrev foranstaltningen nærmere, og derefter begyndte regeringens tilsagn at blive omsat til lov.

| (86) | Kommissionen hæfter sig ved de utvetydige formuleringer i pressemeddelelserne af 10. oktober 2008 og 21. januar 2009 (»décidé« — besluttet og »l'engagement« — tilsagn), hvilket skabte en legitim forventning om deres indfrielse. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen hæfter sig ved de utvetydige formuleringer i pressemeddelelserne af 10. oktober 2008 og 21. januar 2009 (»décidé« — besluttet og »l'engagement« — tilsagn), hvilket skabte en legitim forventning om deres indfrielse.

| (87) | Pressemeddelelserne blev også offentliggjort via de officielle kanaler: Pressemeddelelsen af 10. oktober 2008 blev udsendt af finansministeriet, mens pressemeddelelsen af 10. januar 2009 blev udsendt på vegne af premierministeren og finansministeren. Pressemeddelelsens gentagne natur styrkede det underliggende budskab. |
| --- | --- |

(87)

Pressemeddelelserne blev også offentliggjort via de officielle kanaler: Pressemeddelelsen af 10. oktober 2008 blev udsendt af finansministeriet, mens pressemeddelelsen af 10. januar 2009 blev udsendt på vegne af premierministeren og finansministeren. Pressemeddelelsens gentagne natur styrkede det underliggende budskab.

| (88) | Kommissionen konstaterer, at det allerede ved offentliggørelsen af pressemeddelelsen af 10. oktober 2008 fremgik tydeligt, at garantiordningen for kooperativer var tænkt som en udvidelse af indskudsgarantiordningen. Pressemeddelelsen af 21. januar 2009 indeholdt yderligere tekniske detaljer. Så snart den blev offentliggjort, lagde ARCO den på sit websted med det klare formål at berolige sine private andelshavere. Desuden hæfter Kommissionen sig ved foranstaltningens konsistens over tid, idet den ikke har ændret sig væsentligt fra den oprindelige meddelelse den 10. oktober 2008 til det endelige kongelige dekret. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen konstaterer, at det allerede ved offentliggørelsen af pressemeddelelsen af 10. oktober 2008 fremgik tydeligt, at garantiordningen for kooperativer var tænkt som en udvidelse af indskudsgarantiordningen. Pressemeddelelsen af 21. januar 2009 indeholdt yderligere tekniske detaljer. Så snart den blev offentliggjort, lagde ARCO den på sit websted med det klare formål at berolige sine private andelshavere. Desuden hæfter Kommissionen sig ved foranstaltningens konsistens over tid, idet den ikke har ændret sig væsentligt fra den oprindelige meddelelse den 10. oktober 2008 til det endelige kongelige dekret.

| (89) | I sin dom af 19. marts 2013 i forenede sager C-399/10 P og C-401/10 P (58) fandt Domstolen, at meddelelsen om en foranstaltning og dens effektive gennemførelse kan betragtes som én intervention, hvis dette er begrundet i kronologien, formålet hermed og virksomhedens situation på tidspunktet for interventionen. På lignende vis vedtog og offentliggjorte den belgiske stat en foranstaltning den 10. oktober 2008, der senere blev gennemført til samme formål, for så vidt angår den oprindeligt tiltænkte støttemodtager. Desuden har Kommissionen i sine afgørelser anset meddelelse og gennemførelse som én foranstaltning og mener, at der er blevet skabt en fordel fra meddelelsens offentliggørelse (59). Endelig kvalificerede den siddende finansminister i marts 2014 foranstaltningen som en forpligtelse indgået i 2008 (60). |
| --- | --- |

(89)

I sin dom af 19. marts 2013 i forenede sager C-399/10 P og C-401/10 P (58) fandt Domstolen, at meddelelsen om en foranstaltning og dens effektive gennemførelse kan betragtes som én intervention, hvis dette er begrundet i kronologien, formålet hermed og virksomhedens situation på tidspunktet for interventionen. På lignende vis vedtog og offentliggjorte den belgiske stat en foranstaltning den 10. oktober 2008, der senere blev gennemført til samme formål, for så vidt angår den oprindeligt tiltænkte støttemodtager. Desuden har Kommissionen i sine afgørelser anset meddelelse og gennemførelse som én foranstaltning og mener, at der er blevet skabt en fordel fra meddelelsens offentliggørelse (59). Endelig kvalificerede den siddende finansminister i marts 2014 foranstaltningen som en forpligtelse indgået i 2008 (60).

| (90) | På basis af betragtning 85 til 89 finder Kommissionen, at meddelelsen og gennemførelsen af garantiordningen for kooperativer skal betragtes som én foranstaltning. |
| --- | --- |

(90)

På basis af betragtning 85 til 89 finder Kommissionen, at meddelelsen og gennemførelsen af garantiordningen for kooperativer skal betragtes som én foranstaltning.

4.3.   Eksistensen af støtte

| (91) | Ifølge traktatens artikel 107, stk. 1, er »[...] statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, [er] uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(91)

Ifølge traktatens artikel 107, stk. 1, er »[...] statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, [er] uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (92) | Både den belgiske stat og ARCO argumenterer for, at Kommissionen bør undersøge, hvorvidt ARCO modtog statsstøtte med udgangspunkt i en af Kommissionens andre afgørelser, nemlig den om Ethias (61). Dog er statsstøtte et objektivt begreb, der er defineret i traktaten. For at blive betragtet som statsstøtte skal en foranstaltning opfylde følgende fire (kumulative) kriterier: Foranstaltningen i) skal ydes af staten eller ved hjælp af statsmidler; ii) skal give støttemodtagere en selektiv fordel; iii) skal (potentielt) være konkurrenceforvridende; og iv) skal påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(92)

Både den belgiske stat og ARCO argumenterer for, at Kommissionen bør undersøge, hvorvidt ARCO modtog statsstøtte med udgangspunkt i en af Kommissionens andre afgørelser, nemlig den om Ethias (61). Dog er statsstøtte et objektivt begreb, der er defineret i traktaten. For at blive betragtet som statsstøtte skal en foranstaltning opfylde følgende fire (kumulative) kriterier: Foranstaltningen i) skal ydes af staten eller ved hjælp af statsmidler; ii) skal give støttemodtagere en selektiv fordel; iii) skal (potentielt) være konkurrenceforvridende; og iv) skal påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (93) | Kommissionen skal vurdere foranstaltningen ud fra disse fire kriterier (betragtning 94 til 110). |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen skal vurdere foranstaltningen ud fra disse fire kriterier (betragtning 94 til 110).

Statsmidler

| (94) | Kommissionen skal vurdere, hvorvidt garantiordningen for kooperativer finansieres gennem statsmidler og kan tilregnes staten. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen skal vurdere, hvorvidt garantiordningen for kooperativer finansieres gennem statsmidler og kan tilregnes staten.

| (95) | Ifølge fast retspraksis (62) omfatter traktatens artikel 107, stk. 1, alle økonomiske midler, som offentlige myndigheder faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse til stadighed udgør en del af statens formue, forudsat at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og således står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. |
| --- | --- |

(95)

Ifølge fast retspraksis (62) omfatter traktatens artikel 107, stk. 1, alle økonomiske midler, som offentlige myndigheder faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse til stadighed udgør en del af statens formue, forudsat at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og således står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder.

| (96) | Der er navnlig tale om statsstøtte, når midlerne stammer fra bidrag pålagt af national lovgivning, og når disse midler forvaltes og fordeles i overensstemmelse med denne lovgivnings bestemmelser, selv om de forvaltes af institutioner, der er adskilt fra staten. Den juridiske status af den enhed eller virksomhed, der yder den pågældende støtte, anses ikke som en afgørende faktor for anvendelsen af statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

(96)

Der er navnlig tale om statsstøtte, når midlerne stammer fra bidrag pålagt af national lovgivning, og når disse midler forvaltes og fordeles i overensstemmelse med denne lovgivnings bestemmelser, selv om de forvaltes af institutioner, der er adskilt fra staten. Den juridiske status af den enhed eller virksomhed, der yder den pågældende støtte, anses ikke som en afgørende faktor for anvendelsen af statsstøttereglerne.

| (97) | Med hensyn til tilrettelæggelsen af garantiordningen for kooperativer konstaterer Kommissionen, at den belgiske lovgivning fastsætter de bidrag, som deltagerne skal betale, samt hvordan disse midler skal anvendes. Derfor betragtes bidragene til finansiering af den særlige beskyttelsesfond som statsmidler, også selv om de oprindeligt stammer fra private kilder. |
| --- | --- |

(97)

Med hensyn til tilrettelæggelsen af garantiordningen for kooperativer konstaterer Kommissionen, at den belgiske lovgivning fastsætter de bidrag, som deltagerne skal betale, samt hvordan disse midler skal anvendes. Derfor betragtes bidragene til finansiering af den særlige beskyttelsesfond som statsmidler, også selv om de oprindeligt stammer fra private kilder.

| (98) | Hvis det er nødvendigt, udbetaler CDC, et offentligt organ, desuden forskudsvis de udbetalinger, som den særlige beskyttelsesfond skal foretage. Under alle omstændigheder udgør dette aspekt af garantiordningen for kooperativer en tilstrækkelig konkret økonomisk risiko for at bebyrde medlemsstatens budget til, at det kan konkluderes, at der er tale om statsmidler efter traktatens artikel 107, stk. 1 (63). |
| --- | --- |

(98)

Hvis det er nødvendigt, udbetaler CDC, et offentligt organ, desuden forskudsvis de udbetalinger, som den særlige beskyttelsesfond skal foretage. Under alle omstændigheder udgør dette aspekt af garantiordningen for kooperativer en tilstrækkelig konkret økonomisk risiko for at bebyrde medlemsstatens budget til, at det kan konkluderes, at der er tale om statsmidler efter traktatens artikel 107, stk. 1 (63).

| (99) | Med hensyn til, hvorvidt foranstaltningen kan tilregnes den belgiske stat, er det tydeligt, at garantiordningen for kooperativer ikke kan betragtes som en gennemførelse af direktiv 94/19/EF. Ifølge direktivet er medlemsstaterne kun forpligtet til at indføre en indskudsgarantiordning for indlån i kreditinstitutter, og artikel 2 fastsætter udtrykkeligt, at alle de instrumenter, der falder ind under definitionen af kreditinstitutters egenkapital, udelukkes fra tilbagebetaling via indskudsgarantiordninger. Hvis en medlemsstat beslutter at oprette andre garantiordninger for finansielle produkter, følger en sådan beslutning ikke af EU-retten, men sker på medlemsstatens eget initiativ (64). Kommissionen konstaterer også, at Belgien henviser til investorgarantiordningen, men at sammenligningen er irrelevant, da investorgarantiordninger ikke er udformet til at dække investeringsrisiko. Som anført i betragtning 21 er investorgarantiordninger kun møntet på sager, hvor et investeringsfirma er ude af stand til at tilbagebetale aktiver, der tilhører en investor, eksempelvis pga. svindel eller pga. problemer med firmaets systemer. |
| --- | --- |

(99)

Med hensyn til, hvorvidt foranstaltningen kan tilregnes den belgiske stat, er det tydeligt, at garantiordningen for kooperativer ikke kan betragtes som en gennemførelse af direktiv 94/19/EF. Ifølge direktivet er medlemsstaterne kun forpligtet til at indføre en indskudsgarantiordning for indlån i kreditinstitutter, og artikel 2 fastsætter udtrykkeligt, at alle de instrumenter, der falder ind under definitionen af kreditinstitutters egenkapital, udelukkes fra tilbagebetaling via indskudsgarantiordninger. Hvis en medlemsstat beslutter at oprette andre garantiordninger for finansielle produkter, følger en sådan beslutning ikke af EU-retten, men sker på medlemsstatens eget initiativ (64). Kommissionen konstaterer også, at Belgien henviser til investorgarantiordningen, men at sammenligningen er irrelevant, da investorgarantiordninger ikke er udformet til at dække investeringsrisiko. Som anført i betragtning 21 er investorgarantiordninger kun møntet på sager, hvor et investeringsfirma er ude af stand til at tilbagebetale aktiver, der tilhører en investor, eksempelvis pga. svindel eller pga. problemer med firmaets systemer.

Selektiv fordel

| (100) | Kommissionen konkluderer, at garantiordningen for kooperativer har givet ARCO en fordel. Domstolen accepterer, at virksomheder kan få en fordel i form af forbedret adgang til kapital i de tilfælde, hvor en foranstaltning truffet af en medlemsstat til fordel for investorerne øger sidstnævntes vilje til at placere deres penge i nærmere bestemte investeringsmål (65). For så vidt angår denne foranstaltning, har den hjulpet medlemmerne af ARCO-koncernen med at opretholde deres eksisterende kapital ved at overbevise eksisterende andelshavere om, ikke at trække sig ud af de pågældende finansielle kooperativer (66), hvilket i særlig grad var vigtigt i forbindelse med den ustabile markedssituation, der karakteriserede perioden umiddelbart efter Lehman Brothers' konkurs. Den 21. januar 2009 offentliggjorde ARCO en pressemeddelelse fra den belgiske regering på sit websted for at berolige sine andelshavere, hvilket tydeligt viser, at det var en stor fordel for ARCO at være i stand til at berolige investorerne. Kommissionen konstaterer i den forbindelse, at ARCOPAR-prospektet, der blev udsendt i sommeren 2008 (67), henviste til risikoen for, at individuelle andelshavere ville træde ud af det finansielle kooperativ (68)
   (69). |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen konkluderer, at garantiordningen for kooperativer har givet ARCO en fordel. Domstolen accepterer, at virksomheder kan få en fordel i form af forbedret adgang til kapital i de tilfælde, hvor en foranstaltning truffet af en medlemsstat til fordel for investorerne øger sidstnævntes vilje til at placere deres penge i nærmere bestemte investeringsmål (65). For så vidt angår denne foranstaltning, har den hjulpet medlemmerne af ARCO-koncernen med at opretholde deres eksisterende kapital ved at overbevise eksisterende andelshavere om, ikke at trække sig ud af de pågældende finansielle kooperativer (66), hvilket i særlig grad var vigtigt i forbindelse med den ustabile markedssituation, der karakteriserede perioden umiddelbart efter Lehman Brothers' konkurs. Den 21. januar 2009 offentliggjorde ARCO en pressemeddelelse fra den belgiske regering på sit websted for at berolige sine andelshavere, hvilket tydeligt viser, at det var en stor fordel for ARCO at være i stand til at berolige investorerne. Kommissionen konstaterer i den forbindelse, at ARCOPAR-prospektet, der blev udsendt i sommeren 2008 (67), henviste til risikoen for, at individuelle andelshavere ville træde ud af det finansielle kooperativ (68)
   (69).

| (101) | Foranstaltningen er også klart selektiv. For det første gælder den kun for indehavere af andele i finansielle kooperativer og ikke for personer, der er indehavere af investeringsprodukter udstedt af konkurrerende virksomheder. Således kunne finansielle aktører, der udbyder konservative obligations- eller pengemarkedsforeninger eller kapital-garanterede investeringsforeninger, ikke tilbyde deres kunder en tilsvarende garanti. Belgien har gjort gældende, at de privatpersoners andele i finansielle kooperativer i det væsentlige svarer til indlån (70). En række af Belgiens argumenter, henviser imidlertid til kooperativer i almindelighed og ikke til finansielle kooperativer. Hertil kommer, at Belgiens beskrivelse af andele i finansielle kooperativer ikke indeholder henvisninger til relevante oplysninger, såsom risikoen ved at investere i disse instrumenter, (71), hvilket ikke kendetegner indskud. |
| --- | --- |

(101)

Foranstaltningen er også klart selektiv. For det første gælder den kun for indehavere af andele i finansielle kooperativer og ikke for personer, der er indehavere af investeringsprodukter udstedt af konkurrerende virksomheder. Således kunne finansielle aktører, der udbyder konservative obligations- eller pengemarkedsforeninger eller kapital-garanterede investeringsforeninger, ikke tilbyde deres kunder en tilsvarende garanti. Belgien har gjort gældende, at de privatpersoners andele i finansielle kooperativer i det væsentlige svarer til indlån (70). En række af Belgiens argumenter, henviser imidlertid til kooperativer i almindelighed og ikke til finansielle kooperativer. Hertil kommer, at Belgiens beskrivelse af andele i finansielle kooperativer ikke indeholder henvisninger til relevante oplysninger, såsom risikoen ved at investere i disse instrumenter, (71), hvilket ikke kendetegner indskud.

| (102) | Foranstaltningens selektive karakter ses også, når behandlingen af finansielle kooperativer sammenlignes med andre godkendte ikke-finansielle kooperativer. Belgien baserer sig på Paint Graphos-sagen i sin argumentation for særbehandlingen af individuelle andelshavere i finansielle kooperativer. Paint Graphos-dommen var en præjudiciel afgørelse truffet på grundlag af en forelæggelseserkendelse fra en italiensk domstol, der ønskede at få fastlagt, om de skattefordele, som produktions- og arbejdskooperativer nød, kunne kvalificeres som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1. I sin dom fastslog Domstolen, at skattefordelen skulle vurderes på baggrund af de fire kumulative kriterier for statsstøtte og gav mere detaljeret vejledning, navnlig hvordan man vurderer, om en sådan skattefordel udgør en selektiv fordel (72). Domstolen udtalte, at det måtte afgøres, i) om en skattefordel kunne begrundes med selve skattesystemets indre logik (73), ii) om der fandtes passende kontrol- og overvågningsprocedurer (74), og iii) om skattefordelen var forholdsmæssig og ikke gik ud over det nødvendige minimum (75). |
| --- | --- |

(102)

Foranstaltningens selektive karakter ses også, når behandlingen af finansielle kooperativer sammenlignes med andre godkendte ikke-finansielle kooperativer. Belgien baserer sig på Paint Graphos-sagen i sin argumentation for særbehandlingen af individuelle andelshavere i finansielle kooperativer. Paint Graphos-dommen var en præjudiciel afgørelse truffet på grundlag af en forelæggelseserkendelse fra en italiensk domstol, der ønskede at få fastlagt, om de skattefordele, som produktions- og arbejdskooperativer nød, kunne kvalificeres som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1. I sin dom fastslog Domstolen, at skattefordelen skulle vurderes på baggrund af de fire kumulative kriterier for statsstøtte og gav mere detaljeret vejledning, navnlig hvordan man vurderer, om en sådan skattefordel udgør en selektiv fordel (72). Domstolen udtalte, at det måtte afgøres, i) om en skattefordel kunne begrundes med selve skattesystemets indre logik (73), ii) om der fandtes passende kontrol- og overvågningsprocedurer (74), og iii) om skattefordelen var forholdsmæssig og ikke gik ud over det nødvendige minimum (75).

| (103) | Kommissionen mener ikke, at Belgien kan få medhold i sine argumenter, idet arten af den fordel, som foranstaltningen medfører, er kvalitativt forskellig fra den, som Domstolen behandlede i Paint Graphos-sagen. Den belgiske foranstaltning indebærer en positiv fordel og ikke en lempelse af en skattebyrde eller af en forpligtelse til at betale en afgift. Derfor kan den undersøgelse i tre trin, som Domstolen har indført til vurdering af, om en skattefordel eller –fritagelse udgør en selektiv fordel, ikke anvendes for denne foranstaltning. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen mener ikke, at Belgien kan få medhold i sine argumenter, idet arten af den fordel, som foranstaltningen medfører, er kvalitativt forskellig fra den, som Domstolen behandlede i Paint Graphos-sagen. Den belgiske foranstaltning indebærer en positiv fordel og ikke en lempelse af en skattebyrde eller af en forpligtelse til at betale en afgift. Derfor kan den undersøgelse i tre trin, som Domstolen har indført til vurdering af, om en skattefordel eller –fritagelse udgør en selektiv fordel, ikke anvendes for denne foranstaltning.

| (104) | Selv hvis Paint Graphos-undersøgelsen kunne anvendes på foranstaltningen, har den sådanne særlige karakteristika, at dens selektive karakter fortsat ville være til stede. |
| --- | --- |

(104)

Selv hvis Paint Graphos-undersøgelsen kunne anvendes på foranstaltningen, har den sådanne særlige karakteristika, at dens selektive karakter fortsat ville være til stede.

| (105) | Kommissionen finder for det første, at Paint Graphos-sagen omfatter alle produktions- og arbejdskooperativer, og ikke blot en relativt lille delsektor såsom finansielle kooperativer. Hvis der, som Belgien hævder, bør gives en særlig behandling til »ægte« kooperativer, bør den pågældende særlige behandling finde anvendelse på alle godkendte kooperativer. Foranstaltningens begrænsede fokus alene på finansielle kooperativer er derfor i sig selv tilstrækkelig til at fastslå foranstaltningens selektive karakter. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen finder for det første, at Paint Graphos-sagen omfatter alle produktions- og arbejdskooperativer, og ikke blot en relativt lille delsektor såsom finansielle kooperativer. Hvis der, som Belgien hævder, bør gives en særlig behandling til »ægte« kooperativer, bør den pågældende særlige behandling finde anvendelse på alle godkendte kooperativer. Foranstaltningens begrænsede fokus alene på finansielle kooperativer er derfor i sig selv tilstrækkelig til at fastslå foranstaltningens selektive karakter.

| (106) | Kommissionen konstaterer for det andet, at de finansielle kooperativer ifølge Belgien fra den 10. oktober 2008 fortjener yderligere privilegier. Kommissionen finder, at godkendte kooperativer forud for denne dato som følge af deres særlige status fik en form for gunstig behandling i form af en skattefritagelse (76). Kommissionen tager i denne afgørelse ikke stilling til, om den pågældende skattefordel er forholdsmæssig, men mener, at der ikke var nogen grund til pludselig den 10. oktober 2008 at indføre yderligere kompensation til eller beskyttelse af virksomheder, der har status som finansielle kooperativer. |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen konstaterer for det andet, at de finansielle kooperativer ifølge Belgien fra den 10. oktober 2008 fortjener yderligere privilegier. Kommissionen finder, at godkendte kooperativer forud for denne dato som følge af deres særlige status fik en form for gunstig behandling i form af en skattefritagelse (76). Kommissionen tager i denne afgørelse ikke stilling til, om den pågældende skattefordel er forholdsmæssig, men mener, at der ikke var nogen grund til pludselig den 10. oktober 2008 at indføre yderligere kompensation til eller beskyttelse af virksomheder, der har status som finansielle kooperativer.

| (107) | Endelig er Kommissionen af den opfattelse, at selv om den som foreslået af Belgien skulle foretage en Paint Graphos-undersøgelse, er der ingen begrundelse for at yde en garanti på 100 % til individuelle andelshavere i ARCO (dvs. del i) af Paint Graphos-undersøgelsen), hvis medlemmer var selskaber med begrænset ansvar. I betragtning af disse virksomheders karakter, som fastsat i Belgiens generelle selskabslov, burde de ARCO's individuelle andelshavere have været opmærksomme på, at de kunne miste hele deres kapital i tilfælde af afvikling (77). Desuden er beskyttelse af 100 % af al kapital, der er indskudt af individuelle andelshavere i finansielle kooperativer, ikke en forholdsmæssig foranstaltning (del iii) af Paint Graphos-undersøgelsen), idet de pågældende andelshavere ville være afskærmet mod enhver risiko, hvilket ville skabe en urimelig fordel for de virksomheder, som de har andel i (78). |
| --- | --- |

(107)

Endelig er Kommissionen af den opfattelse, at selv om den som foreslået af Belgien skulle foretage en Paint Graphos-undersøgelse, er der ingen begrundelse for at yde en garanti på 100 % til individuelle andelshavere i ARCO (dvs. del i) af Paint Graphos-undersøgelsen), hvis medlemmer var selskaber med begrænset ansvar. I betragtning af disse virksomheders karakter, som fastsat i Belgiens generelle selskabslov, burde de ARCO's individuelle andelshavere have været opmærksomme på, at de kunne miste hele deres kapital i tilfælde af afvikling (77). Desuden er beskyttelse af 100 % af al kapital, der er indskudt af individuelle andelshavere i finansielle kooperativer, ikke en forholdsmæssig foranstaltning (del iii) af Paint Graphos-undersøgelsen), idet de pågældende andelshavere ville være afskærmet mod enhver risiko, hvilket ville skabe en urimelig fordel for de virksomheder, som de har andel i (78).

Fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne

| (108) | Garantiordningen for kooperativer giver finansielle kooperativer en fordel, som andre aktører, der tilbyder investeringsprodukter til private og andre ikke-finansielle, godkendte kooperativer, ikke får. Takket være foranstaltningen har ARCO været i stand til at bevare markedsandelen i en længere periode. ARCO oplevede ikke umiddelbart kapitaludstrømninger. Den skete først senere og på et lavere niveau, end det ville have været tilfældet uden foranstaltningen. De øvrige aktører, som skulle konkurrere på deres egne forudsætninger og ikke havde adgang til garantiordningen, havde derfor ikke gavn af den kapital, som ellers havde været tilgængelig til investering. Derfor fordrejer garantiordningen for kooperativer konkurrencevilkårene (79). |
| --- | --- |

(108)

Garantiordningen for kooperativer giver finansielle kooperativer en fordel, som andre aktører, der tilbyder investeringsprodukter til private og andre ikke-finansielle, godkendte kooperativer, ikke får. Takket være foranstaltningen har ARCO været i stand til at bevare markedsandelen i en længere periode. ARCO oplevede ikke umiddelbart kapitaludstrømninger. Den skete først senere og på et lavere niveau, end det ville have været tilfældet uden foranstaltningen. De øvrige aktører, som skulle konkurrere på deres egne forudsætninger og ikke havde adgang til garantiordningen, havde derfor ikke gavn af den kapital, som ellers havde været tilgængelig til investering. Derfor fordrejer garantiordningen for kooperativer konkurrencevilkårene (79).

| (109) | Når en medlemsstat yder støtte til en virksomhed, kan den indenlandske aktivitet fastholdes eller styrkes som følge heraf, således at mulighederne for virksomheder i andre medlemsstater for (yderligere) at trænge ind på markedet reduceres (80). Da der er mange internationale udbydere af investeringsprodukter, som er aktive på det belgiske marked, har foranstaltningen helt afgjort en indvirkning på samhandelen i Unionen. |
| --- | --- |

(109)

Når en medlemsstat yder støtte til en virksomhed, kan den indenlandske aktivitet fastholdes eller styrkes som følge heraf, således at mulighederne for virksomheder i andre medlemsstater for (yderligere) at trænge ind på markedet reduceres (80). Da der er mange internationale udbydere af investeringsprodukter, som er aktive på det belgiske marked, har foranstaltningen helt afgjort en indvirkning på samhandelen i Unionen.

Konklusion

| (110) | På grundlag af undersøgelsen i betragtning 91 til 109, konkluderer Kommissionen, at garantiordningen for kooperativer omfatter statsmidler, udgør en selektiv fordel for ARCO, fordrejer konkurrencen og påvirker samhandelen inden for Unionen og derfor opfylder alle kriterierne for statsstøtte. Alle disse elementer var til stede senest, da det kongelige dekret af 10. oktober 2011 blev vedtaget, men den fordel, som foranstaltningen skabte, eksisterede allerede fra tidspunktet for meddelelsen den 10. oktober 2008 om, at der ville blive indført en sådan foranstaltning. Støttens samlede økonomiske beløb skal tages i betragtning i forbindelse med undersøgelsen af støttens forenelighed og, om nødvendigt, tilbagesøgningen af den fra modtagerne. |
| --- | --- |

(110)

På grundlag af undersøgelsen i betragtning 91 til 109, konkluderer Kommissionen, at garantiordningen for kooperativer omfatter statsmidler, udgør en selektiv fordel for ARCO, fordrejer konkurrencen og påvirker samhandelen inden for Unionen og derfor opfylder alle kriterierne for statsstøtte. Alle disse elementer var til stede senest, da det kongelige dekret af 10. oktober 2011 blev vedtaget, men den fordel, som foranstaltningen skabte, eksisterede allerede fra tidspunktet for meddelelsen den 10. oktober 2008 om, at der ville blive indført en sådan foranstaltning. Støttens samlede økonomiske beløb skal tages i betragtning i forbindelse med undersøgelsen af støttens forenelighed og, om nødvendigt, tilbagesøgningen af den fra modtagerne.

4.4.   Støttens forenelighed

| (111) | Efter at have fastslået, at garantiordningen for kooperativer udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, skal Kommissionen fastslå, om støtten kan betragtes som forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(111)

Efter at have fastslået, at garantiordningen for kooperativer udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, skal Kommissionen fastslå, om støtten kan betragtes som forenelig med det indre marked.

| (112) | Traktatens artikel 107, stk. 1, fastsætter, at alle former for statsstøtte er uforenelig med det indre marked og derfor forbudt, medmindre andet er fastsat i traktaten. Stk. 2 og 3 i traktatens artikel 107 definerer efterfølgende to kategorier af forenelig støtte. |
| --- | --- |

(112)

Traktatens artikel 107, stk. 1, fastsætter, at alle former for statsstøtte er uforenelig med det indre marked og derfor forbudt, medmindre andet er fastsat i traktaten. Stk. 2 og 3 i traktatens artikel 107 definerer efterfølgende to kategorier af forenelig støtte.

| (113) | Traktatens artikel 107, stk. 2, opregner kategorier af statsstøtte, som automatisk er fritaget fra forbuddet, men garantiordningen for kooperativer falder ikke ind under nogen af disse kategorier. |
| --- | --- |

(113)

Traktatens artikel 107, stk. 2, opregner kategorier af statsstøtte, som automatisk er fritaget fra forbuddet, men garantiordningen for kooperativer falder ikke ind under nogen af disse kategorier.

| (114) | Traktatens artikel 107, stk. 3, omhandler flere former for støtte, der vil kunne betragtes som forenelige med det indre marked. Teoretisk set ville traktatens artikel 107, stk. 3, litra b) eller c), kunne finde anvendelse. |
| --- | --- |

(114)

Traktatens artikel 107, stk. 3, omhandler flere former for støtte, der vil kunne betragtes som forenelige med det indre marked. Teoretisk set ville traktatens artikel 107, stk. 3, litra b) eller c), kunne finde anvendelse.

| (115) | Med hensyn til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), forklarer Kommissionen i sine rammebestemmelser, hvordan fritagelsen anvendes for visse former for støtte. Kommissionen finder dog ikke, at foranstaltningen hører under nogen af de former for støtte, der er omfattet af nævnte rammebestemmelser. Desuden har hverken Belgien eller ARCO indsendt oplysninger om et formål af fælles interesse under henvisning til denne bestemmelse. Kommissionens skal derfor kun undersøge foranstaltningens forenelighed på basis af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b). |
| --- | --- |

(115)

Med hensyn til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), forklarer Kommissionen i sine rammebestemmelser, hvordan fritagelsen anvendes for visse former for støtte. Kommissionen finder dog ikke, at foranstaltningen hører under nogen af de former for støtte, der er omfattet af nævnte rammebestemmelser. Desuden har hverken Belgien eller ARCO indsendt oplysninger om et formål af fælles interesse under henvisning til denne bestemmelse. Kommissionens skal derfor kun undersøge foranstaltningens forenelighed på basis af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).

| (116) | Hvad angår traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), konstaterer Kommissionen, at Belgien anfører, at hvis Kommissionen konkluderer, at garantiordning for kooperativer udgør statsstøtte, bør foranstaltningen vurderes i forhold til nævnte artikel. Denne bestemmelse giver mulighed for, at støtten kan erklæres forenelig med det indre marked, hvis støtten er nødvendig for at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi. |
| --- | --- |

(116)

Hvad angår traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), konstaterer Kommissionen, at Belgien anfører, at hvis Kommissionen konkluderer, at garantiordning for kooperativer udgør statsstøtte, bør foranstaltningen vurderes i forhold til nævnte artikel. Denne bestemmelse giver mulighed for, at støtten kan erklæres forenelig med det indre marked, hvis støtten er nødvendig for at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi.

| (117) | Traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), kræver imidlertid, at der anlægges en restriktiv fortolkning af, hvad der kan betragtes som en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi. Den pågældende forstyrrelse skal påvirke hele økonomien i en medlemsstat og ikke blot økonomien i en af dens regioner eller områder af dens territorium (81). |
| --- | --- |

(117)

Traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), kræver imidlertid, at der anlægges en restriktiv fortolkning af, hvad der kan betragtes som en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi. Den pågældende forstyrrelse skal påvirke hele økonomien i en medlemsstat og ikke blot økonomien i en af dens regioner eller områder af dens territorium (81).

| (118) | Da finanskrisen nåede sit første højdepunkt i efteråret 2008 besluttede Kommissionen i Bankmeddelelsen af 2008, at traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), kunne anvendes med henblik på at vurdere statsstøtteforanstaltninger, der var iværksat for at løse pengeinstitutternes problemer (82). |
| --- | --- |

(118)

Da finanskrisen nåede sit første højdepunkt i efteråret 2008 besluttede Kommissionen i Bankmeddelelsen af 2008, at traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), kunne anvendes med henblik på at vurdere statsstøtteforanstaltninger, der var iværksat for at løse pengeinstitutternes problemer (82).

| (119) | For de andre sektorer end den finansielle sektor udarbejdede Kommissionen på basis af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), også nogle midlertidige EU-rammebestemmelser for statsstøtte, der ydes for at lette adgangen til finansiering under den nuværende finansielle og økonomiske krise (83). Disse rammebestemmelser finder imidlertid ikke anvendelse på foranstaltningen. De tager derimod sigte på realøkonomien ved at give medlemsstaterne mulighed for at træffe passende foranstaltninger for at forbedre adgangen til finansiering for virksomheder, der var villige til at investere under den finansielle krise i en periode, hvor bankfinansiering blev knap. ARCO's problemer er ikke relateret til mangel på bankfinansiering, men til aktiver (dvs. Dexia-aktier), hvis værdiansættelse måtte nedjusteres. Desuden er garantiordningen for kooperativer — som garanterer 100 % af et gældsinstrument — ikke omfattet af nogen af de støttekategorier, der omtales i rammebestemmelsernes afsnit 4.3. |
| --- | --- |

(119)

For de andre sektorer end den finansielle sektor udarbejdede Kommissionen på basis af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), også nogle midlertidige EU-rammebestemmelser for statsstøtte, der ydes for at lette adgangen til finansiering under den nuværende finansielle og økonomiske krise (83). Disse rammebestemmelser finder imidlertid ikke anvendelse på foranstaltningen. De tager derimod sigte på realøkonomien ved at give medlemsstaterne mulighed for at træffe passende foranstaltninger for at forbedre adgangen til finansiering for virksomheder, der var villige til at investere under den finansielle krise i en periode, hvor bankfinansiering blev knap. ARCO's problemer er ikke relateret til mangel på bankfinansiering, men til aktiver (dvs. Dexia-aktier), hvis værdiansættelse måtte nedjusteres. Desuden er garantiordningen for kooperativer — som garanterer 100 % af et gældsinstrument — ikke omfattet af nogen af de støttekategorier, der omtales i rammebestemmelsernes afsnit 4.3.

| (120) | Da de finansielle kooperativer ikke er pengeinstitutter som anført i Bankmeddelelsen af 2008 (84), skal støtten vurderes direkte i forhold til traktaten. For at være i overensstemmelse med de generelle kriterier for forenelighed i traktatens artikel 107, stk. 3, skal foranstaltningen opfylde følgende betingelser (85):
  a)   
  Hensigtsmæssighed
  : Støtten skal være målrettet for effektivt at opfylde målsætningen om at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i økonomien. Det ville ikke være tilfældet, hvis foranstaltningen ikke var egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.
  b)   
  Nødvendighed
  : Støtteforanstaltningen skal i sin størrelse og form være nødvendig for at nå målet. Støttebeløbet skal således begrænses til det nødvendige minimum for at nå målet og antage den mest hensigtsmæssige form for at afhjælpe forstyrrelsen.
  c)   
  Forholdsmæssighed
  : Foranstaltningens positive virkninger skal være korrekt afvejet i forhold til konkurrencefordrejningerne, således at fordrejningerne kan begrænses til det nødvendige minimum i forhold til at nå foranstaltningens mål. |
| --- | --- |

(120)

Da de finansielle kooperativer ikke er pengeinstitutter som anført i Bankmeddelelsen af 2008 (84), skal støtten vurderes direkte i forhold til traktaten. For at være i overensstemmelse med de generelle kriterier for forenelighed i traktatens artikel 107, stk. 3, skal foranstaltningen opfylde følgende betingelser (85):

a)   
  Hensigtsmæssighed
  : Støtten skal være målrettet for effektivt at opfylde målsætningen om at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i økonomien. Det ville ikke være tilfældet, hvis foranstaltningen ikke var egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.

b)   
  Nødvendighed
  : Støtteforanstaltningen skal i sin størrelse og form være nødvendig for at nå målet. Støttebeløbet skal således begrænses til det nødvendige minimum for at nå målet og antage den mest hensigtsmæssige form for at afhjælpe forstyrrelsen.

c)   
  Forholdsmæssighed
  : Foranstaltningens positive virkninger skal være korrekt afvejet i forhold til konkurrencefordrejningerne, således at fordrejningerne kan begrænses til det nødvendige minimum i forhold til at nå foranstaltningens mål.

| (121) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltningen er hensigtsmæssig, finder Kommissionen, at de finansielle kooperativers betydning for den bredere økonomi er fundamentalt forskellig fra de traditionelle bankers betydning, idet disse er udsat for investorstormløb. Hvis alle indehavere af bankindeståender skulle beslutte at hæve deres penge på samme tid, ville en bank være forpligtet til at afhænde alle sine illikvide aktiver over en kort periode (og således udløse et »brandudsalg«), hvilket ville få alvorlige følger for udlån til realøkonomien og måske også skabe en nedadgående spiral for aktivernes værdi. Finansielle kooperativer låner derimod ikke ud til realøkonomien. De har også en vedtægtsbestemt ret til at begrænse andelshavernes udtræk (86), således at ethvert ukontrolleret frasalg af aktiver i princippet kan undgås. Dette understreger en vigtig forskel mellem indskud og andele med hensyn til deres systemiske virkning. |
| --- | --- |

(121)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltningen er hensigtsmæssig, finder Kommissionen, at de finansielle kooperativers betydning for den bredere økonomi er fundamentalt forskellig fra de traditionelle bankers betydning, idet disse er udsat for investorstormløb. Hvis alle indehavere af bankindeståender skulle beslutte at hæve deres penge på samme tid, ville en bank være forpligtet til at afhænde alle sine illikvide aktiver over en kort periode (og således udløse et »brandudsalg«), hvilket ville få alvorlige følger for udlån til realøkonomien og måske også skabe en nedadgående spiral for aktivernes værdi. Finansielle kooperativer låner derimod ikke ud til realøkonomien. De har også en vedtægtsbestemt ret til at begrænse andelshavernes udtræk (86), således at ethvert ukontrolleret frasalg af aktiver i princippet kan undgås. Dette understreger en vigtig forskel mellem indskud og andele med hensyn til deres systemiske virkning.

| (122) | Det er også klart, at andelshavere i finansielle kooperativer ud fra et juridisk synspunkt er kapitalejere i et selskab med begrænset ansvar. Som en konsekvens af denne status er de individuelle andelshavere i finansielle kooperativer retligt set udsat for muligheden for at miste hele eller en del af deres oprindelige kapitalindskud. I denne forbindelse konstaterer Kommissionen også, at BNB's direktør ikke bekræftede, at andele i finansielle kooperativer kunne sidestilles med indlån i et pengeinstitut (87). |
| --- | --- |

(122)

Det er også klart, at andelshavere i finansielle kooperativer ud fra et juridisk synspunkt er kapitalejere i et selskab med begrænset ansvar. Som en konsekvens af denne status er de individuelle andelshavere i finansielle kooperativer retligt set udsat for muligheden for at miste hele eller en del af deres oprindelige kapitalindskud. I denne forbindelse konstaterer Kommissionen også, at BNB's direktør ikke bekræftede, at andele i finansielle kooperativer kunne sidestilles med indlån i et pengeinstitut (87).

| (123) | Kommissionen konstaterer også, at individuelle andelshavere i finansielle kooperativer er anderledes stillet i den såkaldte »vandfaldsstruktur« (88) i tilfælde af afvikling eller konkurs i forhold til en indehaver af indskud i et pengeinstitut. Pengeinstitutter er regulerede enheder, for hvilke tilsynsmyndigheden sikrer, at der er en vis mængde kapital til rådighed. Denne kapital udgør en første stødpude i tilfælde af likvidation eller konkurs. Andelshavere i finansielle kooperativer nyder imidlertid ikke en sådan beskyttelse. I tilfælde af en likvidation eller konkurs er de de første, der bliver ramt. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen konstaterer også, at individuelle andelshavere i finansielle kooperativer er anderledes stillet i den såkaldte »vandfaldsstruktur« (88) i tilfælde af afvikling eller konkurs i forhold til en indehaver af indskud i et pengeinstitut. Pengeinstitutter er regulerede enheder, for hvilke tilsynsmyndigheden sikrer, at der er en vis mængde kapital til rådighed. Denne kapital udgør en første stødpude i tilfælde af likvidation eller konkurs. Andelshavere i finansielle kooperativer nyder imidlertid ikke en sådan beskyttelse. I tilfælde af en likvidation eller konkurs er de de første, der bliver ramt.

| (124) | På grundlag af argumenterne i betragtning 121 til 123 konkluderer Kommissionen, at garantiordningen for kooperativer slet og ret beskytter finansielle kooperativer og deres individuelle andelshavere mod konsekvenserne af deres tidligere investeringer. Det er imidlertid ikke en hensigtsmæssig foranstaltning for at undgå en alvorlig forstyrrelse i den belgiske økonomi. |
| --- | --- |

(124)

På grundlag af argumenterne i betragtning 121 til 123 konkluderer Kommissionen, at garantiordningen for kooperativer slet og ret beskytter finansielle kooperativer og deres individuelle andelshavere mod konsekvenserne af deres tidligere investeringer. Det er imidlertid ikke en hensigtsmæssig foranstaltning for at undgå en alvorlig forstyrrelse i den belgiske økonomi.

| (125) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltningen er nødvendig, minder Kommissionen om, at Belgien allerede havde truffet betydelige foranstaltninger for at forhindre en forstyrrelse i landets økonomi. Der var allerede indført andre foranstaltninger for at stabilisere det belgiske finansielle system og navnlig banker og andre finansielle institutioner, som de finansielle kooperativer investerede i. Den belgiske indskudsgarantiordning beskyttede indskud op til 100 000 EUR, og den belgiske stat hjalp Fortis, KBC, Dexia og Ethias med rekapitaliseringer, likviditetsindsprøjtninger, foranstaltninger vedrørende værdiforringede aktiver samt ad hoc-foranstaltninger. Kommissionen konkluderer, at det ikke var nødvendigt at beskytte individuelle andelshavere i finansielle kooperativer, som i sidste ende er selskaber med begrænset ansvar. |
| --- | --- |

(125)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltningen er nødvendig, minder Kommissionen om, at Belgien allerede havde truffet betydelige foranstaltninger for at forhindre en forstyrrelse i landets økonomi. Der var allerede indført andre foranstaltninger for at stabilisere det belgiske finansielle system og navnlig banker og andre finansielle institutioner, som de finansielle kooperativer investerede i. Den belgiske indskudsgarantiordning beskyttede indskud op til 100 000 EUR, og den belgiske stat hjalp Fortis, KBC, Dexia og Ethias med rekapitaliseringer, likviditetsindsprøjtninger, foranstaltninger vedrørende værdiforringede aktiver samt ad hoc-foranstaltninger. Kommissionen konkluderer, at det ikke var nødvendigt at beskytte individuelle andelshavere i finansielle kooperativer, som i sidste ende er selskaber med begrænset ansvar.

| (126) | Med hensyn til skrivelsen fra BNB's direktør, som Belgien henviser til, konstaterer Kommissionen, at den er dateret i oktober 2011, dvs. længe efter den 10. oktober 2008, da foranstaltningen blev annonceret. Desuden siger brevets ordlyd ikke, at foranstaltningen var nødvendig for at undgå en alvorlig forstyrrelse i den belgiske økonomi, men blot at foranstaltningen ville gøre det muligt (89) at begrænse de negative virkninger af den (systemiske) krise. Med hensyn til skrivelsen fra Rådet for Finansiel Stabilitet bemærker Kommissionen, at den blot omhandler udvidelsen af dækningen af indskudsgarantiordningen og indførelsen af garantiordningen for »branche 21«-forsikringsprodukter. |
| --- | --- |

(126)

Med hensyn til skrivelsen fra BNB's direktør, som Belgien henviser til, konstaterer Kommissionen, at den er dateret i oktober 2011, dvs. længe efter den 10. oktober 2008, da foranstaltningen blev annonceret. Desuden siger brevets ordlyd ikke, at foranstaltningen var nødvendig for at undgå en alvorlig forstyrrelse i den belgiske økonomi, men blot at foranstaltningen ville gøre det muligt (89) at begrænse de negative virkninger af den (systemiske) krise. Med hensyn til skrivelsen fra Rådet for Finansiel Stabilitet bemærker Kommissionen, at den blot omhandler udvidelsen af dækningen af indskudsgarantiordningen og indførelsen af garantiordningen for »branche 21«-forsikringsprodukter.

| (127) | Angående foranstaltningens forholdsmæssighed konstaterer Kommissionen, at foranstaltningen i sin udformning ikke i tilstrækkelig grad beskytter mod diskrimination (90). Garantiordning for kooperativers frivillige karakter i kombination med det åbenbare fravær af en levedygtighedstest skaber et incitament til kun at deltage, når det står klart, at garantien vil blive udløst. I et sådant scenarie kan den begunstigede benytte garantien, samtidig med at den pågældende i vid udstrækning undgår betaling af garantigebyrer indtil allersidste øjeblik før afvikling. |
| --- | --- |

(127)

Angående foranstaltningens forholdsmæssighed konstaterer Kommissionen, at foranstaltningen i sin udformning ikke i tilstrækkelig grad beskytter mod diskrimination (90). Garantiordning for kooperativers frivillige karakter i kombination med det åbenbare fravær af en levedygtighedstest skaber et incitament til kun at deltage, når det står klart, at garantien vil blive udløst. I et sådant scenarie kan den begunstigede benytte garantien, samtidig med at den pågældende i vid udstrækning undgår betaling af garantigebyrer indtil allersidste øjeblik før afvikling.

| (128) | Kommissionen mener også, at den kooperative garantiordning unødigt fordrejer markedets normale funktion. Foranstaltningen har gjort det muligt for ARCO at beskytte sin markedsposition på det private marked for investeringsprodukter, hvilket har kunnet have eller fik negativ indvirkning på konkurrenternes markedsandele og rentabilitet, idet de ikke havde adgang til garantiordningen. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen mener også, at den kooperative garantiordning unødigt fordrejer markedets normale funktion. Foranstaltningen har gjort det muligt for ARCO at beskytte sin markedsposition på det private marked for investeringsprodukter, hvilket har kunnet have eller fik negativ indvirkning på konkurrenternes markedsandele og rentabilitet, idet de ikke havde adgang til garantiordningen.

| (129) | Foranstaltningen kan derfor ikke betragtes som forenelig med det indre marked, idet den hverken er hensigtsmæssig, nødvendig eller forholdsmæssig i forhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), og idet den ikke er omfattet af nogen anden bestemmelse vedrørende statsstøttes forenelighed. |
| --- | --- |

(129)

Foranstaltningen kan derfor ikke betragtes som forenelig med det indre marked, idet den hverken er hensigtsmæssig, nødvendig eller forholdsmæssig i forhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), og idet den ikke er omfattet af nogen anden bestemmelse vedrørende statsstøttes forenelighed.

4.5.   Beregning af støttebeløbet

| (130) | Hvad angår beregningen af det støttebeløb, der skal søges tilbage fra ARCO, tager Kommissionen højde for følgende kriterier og faktiske omstændigheder (91):






  — | Det maksimale beløb for udtræk i henhold til ARCO's vedtægter, som er begrænset til 10 % af den samlede kapital eller til 10 % af andelshaverne (92) |
| --- | --- | --- |

(130)

Hvad angår beregningen af det støttebeløb, der skal søges tilbage fra ARCO, tager Kommissionen højde for følgende kriterier og faktiske omstændigheder (91):

—

Det maksimale beløb for udtræk i henhold til ARCO's vedtægter, som er begrænset til 10 % af den samlede kapital eller til 10 % af andelshaverne (92)

| — | kun individuelle andelshavere er omfattet af garantiordningen for kooperativer |
| --- | --- |

—

kun individuelle andelshavere er omfattet af garantiordningen for kooperativer

| — | den særlige udformning af den kooperative garantiordning, som på den ene side var frivillig, idet den overlod valget om at deltage eller ej til de finansielle kooperativer, og på den anden side også gav finansielle kooperativer med høj risiko for konkurs eller likvidation mulighed for at deltage i ordningen (således som det skete, da generalforsamlingerne i ARCOFIN, ARCOPAR og ARCOPLUS den 8. december 2011, kort tid efter at de blev omfattet af ordningen, godkendte forslagene fra deres bestyrelser om at træde i frivillig likvidation) |
| --- | --- |

—

den særlige udformning af den kooperative garantiordning, som på den ene side var frivillig, idet den overlod valget om at deltage eller ej til de finansielle kooperativer, og på den anden side også gav finansielle kooperativer med høj risiko for konkurs eller likvidation mulighed for at deltage i ordningen (således som det skete, da generalforsamlingerne i ARCOFIN, ARCOPAR og ARCOPLUS den 8. december 2011, kort tid efter at de blev omfattet af ordningen, godkendte forslagene fra deres bestyrelser om at træde i frivillig likvidation)

| — | ARCO, længe før virksomheden gik konkurs, befandt sig allerede i en kritisk økonomisk situation, idet den (som beskrevet i betragtning 38, 44 og 82) havde foretaget betydelige investeringer i aktier i Dexia, en bank der i efteråret 2008 måtte reddes fra konkurs af den belgiske, franske og luxembourgske stat med det resultat, at enhver væsentlig nedgang i værdien af Dexias aktier fortsat var til skade for ARCOs finansielle situation, navnlig fordi ARCO havde finansieret sin deltagelse i redningen af Dexia ved at overtage noget af gælden |
| --- | --- |

—

ARCO, længe før virksomheden gik konkurs, befandt sig allerede i en kritisk økonomisk situation, idet den (som beskrevet i betragtning 38, 44 og 82) havde foretaget betydelige investeringer i aktier i Dexia, en bank der i efteråret 2008 måtte reddes fra konkurs af den belgiske, franske og luxembourgske stat med det resultat, at enhver væsentlig nedgang i værdien af Dexias aktier fortsat var til skade for ARCOs finansielle situation, navnlig fordi ARCO havde finansieret sin deltagelse i redningen af Dexia ved at overtage noget af gælden

| — | ARCO i 2011 betalte tilmeldingsgebyr og den årlige garantipræmie. |
| --- | --- |

—

ARCO i 2011 betalte tilmeldingsgebyr og den årlige garantipræmie.

| (131) | Den fordel, ARCO opnåede, var en beskyttelse mod kapitaludstrømninger, som ARCO ellers kun kunne have standset ved at anvende sine vedtægtsbestemmelser, når virksomheden først havde mistet enten 10 % (93) af sin kapital eller 10 % af sine andelshavere. Udstrømninger i den størrelsesorden ville sandsynligvis ske, så snart ARCO enten objektivt var kommet i dyb gældsættelse, under konkursbehandling eller afvikling, eller mere subjektivt, som i nogle andre tilfælde af investorstormløb (94), så snart selskabets andelshavere ikke længere oplevede ARCO som en sikker investering, for eksempel på grund af dens kraftige eksponering over for Dexias økonomiske situation og markedsværdi. |
| --- | --- |

(131)

Den fordel, ARCO opnåede, var en beskyttelse mod kapitaludstrømninger, som ARCO ellers kun kunne have standset ved at anvende sine vedtægtsbestemmelser, når virksomheden først havde mistet enten 10 % (93) af sin kapital eller 10 % af sine andelshavere. Udstrømninger i den størrelsesorden ville sandsynligvis ske, så snart ARCO enten objektivt var kommet i dyb gældsættelse, under konkursbehandling eller afvikling, eller mere subjektivt, som i nogle andre tilfælde af investorstormløb (94), så snart selskabets andelshavere ikke længere oplevede ARCO som en sikker investering, for eksempel på grund af dens kraftige eksponering over for Dexias økonomiske situation og markedsværdi.

| (132) | Kommissionen følger en konservativ (95) tilgang til beregning af den fordel, som ARCO opnåede, idet der tages hensyn til den potentielle udstrømning i kun én periode på et år i stedet for flere perioder. Således bør resultatet afspejle garantiordningen for kooperativers minimumsvirkning, selv om garantien i virkeligheden kan have forhindret, at ARCO flere gange ville have være udsat for den maksimale udstrømning af andelshavere og kapital. Vedtægterne gav ARCO mulighed for at standse en udstrømning af kapital, hvis enten 10 % af kapitalen eller 10 % af andelshaverne var trukket ud. For at beregne støttebeløbet antager Kommissionen, at ARCO ville have valgt det mest effektive alternativ, nemlig at bevare det højest mulige kapitalniveau. Med hensyn til muligheden for, at andelshaverne trak sig ud, tager Kommissionen udgangspunkt i det laveste antal individuelle andelshavere i den periode, hvor fordelen blev skabt (begyndende fra den 10. oktober 2008), hvilket er endnu en konservativ antagelse, og tillægger disse andelshavere den gennemsnitlige andel af kapitalen i det pågældende år. Med hensyn til den mulighed, der er forbundet med udstrømning af kapital, vil Kommissionen også tage udgangspunkt i året med den ringeste kapitalmængde. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen følger en konservativ (95) tilgang til beregning af den fordel, som ARCO opnåede, idet der tages hensyn til den potentielle udstrømning i kun én periode på et år i stedet for flere perioder. Således bør resultatet afspejle garantiordningen for kooperativers minimumsvirkning, selv om garantien i virkeligheden kan have forhindret, at ARCO flere gange ville have være udsat for den maksimale udstrømning af andelshavere og kapital. Vedtægterne gav ARCO mulighed for at standse en udstrømning af kapital, hvis enten 10 % af kapitalen eller 10 % af andelshaverne var trukket ud. For at beregne støttebeløbet antager Kommissionen, at ARCO ville have valgt det mest effektive alternativ, nemlig at bevare det højest mulige kapitalniveau. Med hensyn til muligheden for, at andelshaverne trak sig ud, tager Kommissionen udgangspunkt i det laveste antal individuelle andelshavere i den periode, hvor fordelen blev skabt (begyndende fra den 10. oktober 2008), hvilket er endnu en konservativ antagelse, og tillægger disse andelshavere den gennemsnitlige andel af kapitalen i det pågældende år. Med hensyn til den mulighed, der er forbundet med udstrømning af kapital, vil Kommissionen også tage udgangspunkt i året med den ringeste kapitalmængde.

| (133) | Kommissionen har også taget hensyn til, at den fordel, der var forbundet med foranstaltningen, delvis blev formindsket ved at ARCO, som bestod af de tre juridiske enheder ARCOPAR, ARCOFIN og ARCOPLUS, skulle betale et engangsbeløb som adgangsgebyr og et garantigebyr for et år, selv om disse betalinger først fandt sted i efteråret 2011, lige før ARCO trådte i likvidation. |
| --- | --- |

(133)

Kommissionen har også taget hensyn til, at den fordel, der var forbundet med foranstaltningen, delvis blev formindsket ved at ARCO, som bestod af de tre juridiske enheder ARCOPAR, ARCOFIN og ARCOPLUS, skulle betale et engangsbeløb som adgangsgebyr og et garantigebyr for et år, selv om disse betalinger først fandt sted i efteråret 2011, lige før ARCO trådte i likvidation.

| (134) | Den fordel, der blev opnået som følge af foranstaltningen, er således det laveste beløb, der følger af følgende to beregninger: a) 10 % af kapitalen i året med den laveste kapital i perioden fra den 10. oktober 2008 til den 8. december 2011 minus det samlede beløb af allerede betalte gebyrer, og b) 10 % af det laveste antal aktionærer i perioden fra den 10. oktober 2008 til den 8. december 2011 ganget med den gennemsnitlige kapitalandel pr. andelshaver i samme år minus det samlede beløb af allerede betalte gebyrer. |
| --- | --- |

(134)

Den fordel, der blev opnået som følge af foranstaltningen, er således det laveste beløb, der følger af følgende to beregninger: a) 10 % af kapitalen i året med den laveste kapital i perioden fra den 10. oktober 2008 til den 8. december 2011 minus det samlede beløb af allerede betalte gebyrer, og b) 10 % af det laveste antal aktionærer i perioden fra den 10. oktober 2008 til den 8. december 2011 ganget med den gennemsnitlige kapitalandel pr. andelshaver i samme år minus det samlede beløb af allerede betalte gebyrer.

| (135) | I absolutte størrelser stiger sandsynligheden for, at investorerne trækker kapital ud, med tiden, hvilket gør det vanskeligere at beregne den rente, der skal betales for den modtagne støtte. For at udviske hele den fordel, som ARCO opnåede, og samtidig give medlemsstaten en brugbar metode til renteberegning i forbindelse med tilbagesøgningen (96), finder Kommissionen, at fordelen i sin helhed fuldt ud var opnået i det mindste fra den 8. december 2011, og anmoder om, at de beløb, der skal søges tilbage, pålægges renter fra den 8. december 2011, indtil beløbene faktisk tilbagesøges. |
| --- | --- |

(135)

I absolutte størrelser stiger sandsynligheden for, at investorerne trækker kapital ud, med tiden, hvilket gør det vanskeligere at beregne den rente, der skal betales for den modtagne støtte. For at udviske hele den fordel, som ARCO opnåede, og samtidig give medlemsstaten en brugbar metode til renteberegning i forbindelse med tilbagesøgningen (96), finder Kommissionen, at fordelen i sin helhed fuldt ud var opnået i det mindste fra den 8. december 2011, og anmoder om, at de beløb, der skal søges tilbage, pålægges renter fra den 8. december 2011, indtil beløbene faktisk tilbagesøges.

| (136) | Med henblik på at kunne verificere støtteberegningerne anmoder Kommissionen Belgien om at indsende en liste over antallet af andelshavere i henholdsvis ARCOPAR, ARCOFIN og ARCOPLUS i perioden fra den 10. oktober 2008 til den 8. december 2011, således som de var registreret ved afslutningen af hvert enkelt år. |
| --- | --- |

(136)

Med henblik på at kunne verificere støtteberegningerne anmoder Kommissionen Belgien om at indsende en liste over antallet af andelshavere i henholdsvis ARCOPAR, ARCOFIN og ARCOPLUS i perioden fra den 10. oktober 2008 til den 8. december 2011, således som de var registreret ved afslutningen af hvert enkelt år.

| (137) | I deres supplerende bemærkninger, der blev fremsat mere end halvandet år efter fristen for indgivelse af bemærkninger til afgørelsen om at indlede proceduren, fremkom de belgiske myndigheder ikke med nogen nye oplysninger om sagens indhold. De anfører, at Kommissionen ikke kan forbyde udbetalingen af garantier til individuelle andelshavere, og at den ikke kan kræve, at staten suspenderer alle betalinger i henhold til garantiordningen for kooperativer, og ikke kan tilbagesøge udbetalinger vedrørende garantien til individuelle andelshavere. |
| --- | --- |

(137)

I deres supplerende bemærkninger, der blev fremsat mere end halvandet år efter fristen for indgivelse af bemærkninger til afgørelsen om at indlede proceduren, fremkom de belgiske myndigheder ikke med nogen nye oplysninger om sagens indhold. De anfører, at Kommissionen ikke kan forbyde udbetalingen af garantier til individuelle andelshavere, og at den ikke kan kræve, at staten suspenderer alle betalinger i henhold til garantiordningen for kooperativer, og ikke kan tilbagesøge udbetalinger vedrørende garantien til individuelle andelshavere.

| (138) | Til støtte for sine bemærkninger minder Belgien om, at de individuelle andelshavere ikke var virksomheder i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1, og mente derfor, at udbetalingen af garantien til de individuelle andelshavere ikke ville have nogen indvirkning på ARCO eller statens mulighed for at få støtten tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(138)

Til støtte for sine bemærkninger minder Belgien om, at de individuelle andelshavere ikke var virksomheder i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1, og mente derfor, at udbetalingen af garantien til de individuelle andelshavere ikke ville have nogen indvirkning på ARCO eller statens mulighed for at få støtten tilbagebetalt.

| (139) | Som svar herpå påpeger Kommissionen, at de beløb, der skal tilbagesøges i henhold til denne afgørelse, faktisk udgjorde støtte til ARCO. |
| --- | --- |

(139)

Som svar herpå påpeger Kommissionen, at de beløb, der skal tilbagesøges i henhold til denne afgørelse, faktisk udgjorde støtte til ARCO.

| (140) | Kommissionen understreger endvidere i henhold til traktatens artikel 108, stk. 2, at når statsstøtten er fundet uforenelig med det indre marked, er det tilstrækkeligt begrundelse for at pålægge medlemsstaten at ophæve den pågældende støtte (97).De belgiske myndigheder kunne derfor ikke hævde, at forbuddet mod at betale en garanti, der anses for at være uforenelig støtte, var i strid med EU-retten. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen understreger endvidere i henhold til traktatens artikel 108, stk. 2, at når statsstøtten er fundet uforenelig med det indre marked, er det tilstrækkeligt begrundelse for at pålægge medlemsstaten at ophæve den pågældende støtte (97).De belgiske myndigheder kunne derfor ikke hævde, at forbuddet mod at betale en garanti, der anses for at være uforenelig støtte, var i strid med EU-retten.

| (141) | De var derfor forpligtet til at overholde den anvisning, der var indeholdt i beslutningen om at indlede proceduren, om at udsætte gennemførelsen af den pågældende foranstaltning, og derfor ikke foretage nogen udbetalinger. |
| --- | --- |

(141)

De var derfor forpligtet til at overholde den anvisning, der var indeholdt i beslutningen om at indlede proceduren, om at udsætte gennemførelsen af den pågældende foranstaltning, og derfor ikke foretage nogen udbetalinger.

| (142) | Det er derfor også velbegrundet, at Belgien fortsat skal afholde sig fra at foretage nogen udbetalinger under til støtteforanstaltningen. |
| --- | --- |

(142)

Det er derfor også velbegrundet, at Belgien fortsat skal afholde sig fra at foretage nogen udbetalinger under til støtteforanstaltningen.

Konklusion

| (143) | Kommissionen finder, at garantiordningen for kooperativer udgør statsstøtte til fordel for ARCOPAR, ARCOFIN og ARCOPLUS, som Belgien ulovligt har ydet i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Belgien skal derfor ophæve den lovgivning, der ligger til grund for garantiordningen for kooperativer (navnlig loven af 14. april 2009 og det kongelige dekret af 10. oktober 2011) og skal søge fordelen tilbage hos ARCOPAR, ARCOFIN og ARCOPLUS — |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen finder, at garantiordningen for kooperativer udgør statsstøtte til fordel for ARCOPAR, ARCOFIN og ARCOPLUS, som Belgien ulovligt har ydet i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Belgien skal derfor ophæve den lovgivning, der ligger til grund for garantiordningen for kooperativer (navnlig loven af 14. april 2009 og det kongelige dekret af 10. oktober 2011) og skal søge fordelen tilbage hos ARCOPAR, ARCOFIN og ARCOPLUS —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den garantiordning, som Belgien ulovligt har ydet de finansielle kooperativer i ARCO, og navnlig ARCOFIN, ARCOPLUS og ARCOPAR, i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, er uforenelig med det indre marked.

Artikel 2

1.   Belgien skal tilbagesøge den uforenelige støtte, der henvises til i artikel 1, fra modtagerne, og som er det laveste beløb, der følger af følgende to beregninger:

| a) | 10 % af kapitalen i året med det laveste kapitalniveau i perioden fra den 10. oktober 2008 til den 8. december 2011 minus det samlede beløb af allerede betalte gebyrer, eller |
| --- | --- |

a)

10 % af kapitalen i året med det laveste kapitalniveau i perioden fra den 10. oktober 2008 til den 8. december 2011 minus det samlede beløb af allerede betalte gebyrer, eller

| b) | 10 % af det laveste antal andelshavere i perioden fra den 10. oktober 2008 til den 8. december 2011 ganget med den gennemsnitlige kapitalandel pr. andelshaver i samme år minus det samlede beløb af allerede betalte gebyrer. |
| --- | --- |

b)

10 % af det laveste antal andelshavere i perioden fra den 10. oktober 2008 til den 8. december 2011 ganget med den gennemsnitlige kapitalandel pr. andelshaver i samme år minus det samlede beløb af allerede betalte gebyrer.

2.   De beløb, der skal tilbagesøges, skal pålægges renter fra den 8. december 2011, indtil beløbene faktisk tilbagebetales.

3.   Renten tilskrives med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (98).

4.   Belgien skal fortsat afholde sig fra at foretage nogen udbetalinger under den ordning, der henvises til i artikel 1, med virkning fra datoen for offentliggørelsen af denne afgørelse.

Artikel 3

1.   Belgien skal bringe den støtteforanstaltning, der henvises til i artikel 1, til ophør, for så vidt som foranstaltningen er uforenelig med det indre marked.

2.   Tilbagesøgningen af den støtte, der henvises til i artikel 1, iværksættes omgående og effektivt.

3.   Belgien sikrer, at denne afgørelse efterkommes senest fire måneder efter offentliggørelsen.

Artikel 4

1.   Senest to måneder efter offentliggørelsen af denne afgørelse sender Belgien Kommissionen følgende oplysninger:

| a) | en detaljeret beskrivelse af, hvilke foranstaltninger der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme beslutningen og |
| --- | --- |

a)

en detaljeret beskrivelse af, hvilke foranstaltninger der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme beslutningen og

| b) | dokumentation for, at støttemodtagerne har fået påbud om at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

b)

dokumentation for, at støttemodtagerne har fået påbud om at tilbagebetale støtten.

2.   Belgien holder Kommissionen underrettet om udviklingen i de foranstaltninger, der træffes på nationalt plan for at efterkomme denne afgørelse, indtil den støtte, der henvises til i artikel 1, er fuldt tilbagebetalt. Belgien indsender på Kommissionens anmodning straks oplysninger om, hvilke foranstaltninger der allerede er truffet eller planlagt for at efterkomme beslutningen. Belgien giver tillige detaljerede oplysninger om de støttebeløb og renter, støttemodtagerne allerede har tilbagebetalt.

Artikel 5

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Belgien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. juli 2014.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  EUT C 213 af 19.7.2012, s. 64.

1

(2)  Det belgiske statsråd har også bemærket, at foranstaltningen kunne have karakter af statsstøtte. Se Avis du Conseil d'Etat No 46.131/2 af 4. marts 2009.

2

o

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1).

3

(4)  Se fodnote 1.

4

(5)  ARCO bliver nøjere beskrevet i betragtning 38 til 44.

5

(6)  Se http://www.dekamer.be/kvvcr/pdf_sections/comm/dexia/N031_20120125reynders.pdf, Udskrifter fra Dexia-kommissionen — høring af minister Didier Reynders den 25. januar 2012, s. 7 og 32; Ifølge udskrifterne havde nogle af regeringens medlemmer i 2008 samlet sig i et lukket råd og anmodet staten om at gribe ind til fordel for Ethias og ARCO. I lyset af krisen gav regeringen den 10. oktober 2008 og den 21. januar 2009 tilsagn om at beskytte de individuelle andelshaveres kapital i finansielle kooperativer. Didier Reynders udtaler i den forbindelse, at han på daværende tidspunkt (eller den daværende premierminister for den sags skyld) ikke ville kunne lukke aftalen med de øvrige deltagere[promemoria: Frankrig og Luxembourg var de andre involverede medlemsstater i Dexia-sagen] og med Dexias ledelse, hvis der ikke samtidig blev truffet beslutning om Ethias og ARCO. Derfor gav man dette tilsagn vedrørende de finansielle kooperativer. Det blev gjort i tre faser og over en længere periode for at sikre, at den politiske aftale kunne omsættes ved lov (»..., en 2008, des membres du gouvernement sont intervenus en Conseil restreint afin de demander à l'État d'intervenir pour Ethias et pour ARCO. Compte tenu de la situation de crise dans laquelle on était, le gouvernement s'est engagé le 10 octobre 2008 et le 21 janvier 2009 à protéger la part de capital des coopérateurs personnes physiques dans des sociétés coopératives. [...] Dans une décision politique, j'ai donc bien compris à un moment donné que je ne pourrais pas — et le premier ministre aussi à l'époque — boucler l'accord avec nos collègues [pour mémoire: la France et le Luxembourg étaient les autres États membres concernés dans le dossier Dexia] et avec la direction de Dexia — si en même temps, il n'y avait pas des décisions prises sur Ethias et sur ARCO. [...] Donc, pour les coopérateurs des coopératives, nous avions pris cet engagement .... Alors pourquoi en trois étapes et pourquoi avec pas mal de temps? Parce qu'il a d'abord fallu faire en sorte que cet accord politique puisse se traduire dans un texte«).

6

promemoria

..., en 2008, des membres du gouvernement sont intervenus en Conseil restreint afin de demander à l'État d'intervenir pour Ethias et pour ARCO. Compte tenu de la situation de crise dans laquelle on était, le gouvernement s'est engagé le 10 octobre 2008 et le 21 janvier 2009 à protéger la part de capital des coopérateurs personnes physiques dans des sociétés coopératives.

Dans une décision politique, j'ai donc bien compris à un moment donné que je ne pourrais pas — et le premier ministre aussi à l'époque — boucler l'accord avec nos collègues

pour mémoire

et avec la direction de Dexia — si en même temps, il n'y avait pas des décisions prises sur Ethias et sur ARCO.

Donc, pour les coopérateurs des coopératives, nous avions pris cet engagement .... Alors pourquoi en trois étapes et pourquoi avec pas mal de temps? Parce qu'il a d'abord fallu faire en sorte que cet accord politique puisse se traduire dans un texte

(7)  I en artikel offentliggjort i tidsskriftet Trends den 15. maj 2014 (s. 20), som også er tilgængelig på dets websted, udtaler den daværende ministeren, at regeringen i slutningen af september 2008 under den første Dexia-krise bad Holding Communal, ARCO og Ethias om at deltage i en kapitalforøgelse, som de ikke havde midler til. Personerne bag ARCO og Ethias skulle have en garanti, ellers ville de have trukket deres indskud ud. Det ville have fået ARCO til at gå konkurs. Garantien skal ses i forhold til de daværende omstændigheder. Det var nødvendigt, at ARCO, Ethias og Holding Communal deltog i Dexias kapitalforøgelse, fordi der ikke fandtes andre løsninger. Det var i 2008, hvor den føderale regering med fem politiske partier ydede en statsgaranti. ARCO's indskydere trak derefter ikke deres indskud ud, idet de tænkte, at de var nødt til fortsat at støtte selskabet, og at der fandtes et sikkerhedsnet, hvis det skulle gå galt.

7

(8)  Et »branche 21«-livforsikringsprodukt er defineret i punkt 21 i bilag I til det kongelige dekret om overvågning af forsikringsselskaber og omfatter de forsikringsprodukter, som ikke er relateret til et investeringsselskab (i modsætning til »branche 23«-livforsikringsprodukter). »Branche 21«-produkter giver normalt et garanteret afkast, som kan øges ved, at afkastet geninvesteres i forsikringsselskabet.

8

(9)  Pressemeddelelsen indeholder et afsnit om, at regeringen havde besluttet at udvide garantiordningen til at dække andre finansielle institutioner (godkendte forsikringsselskaber og finansielle kooperativer), som anmodede herom, for så vist angår produkter, der svarer til bankindskud, f.eks. visse »branche 21«-produkter, og at flere institutioner allerede havde udvist interesse heri (»Le gouvernement a décidé d'étendre la protection donnée par ce fonds à d'autres institutions du secteur financier (notamment des compagnies d'assurances ou des coopératives agréées) qui en feraient la demande pour des produits assimilables à des dépôts bancaires comme par exemple certains produits faisant partie de la branche 21. Certains organismes ont déjà fait part de leur intérêt«).

9

Le gouvernement a décidé d'étendre la protection donnée par ce fonds à d'autres institutions du secteur financier (notamment des compagnies d'assurances ou des coopératives agréées) qui en feraient la demande pour des produits assimilables à des dépôts bancaires comme par exemple certains produits faisant partie de la branche 21. Certains organismes ont déjà fait part de leur intérêt

(10)  Den 18. december 2008 trådte den tidligere regering tilbage, og den 30. december 2008 trådte en ny regering til.

10

(11)  Her gentog den belgiske regering sit tilsagn om at indføre en garantiordning for kooperativer (»le gouvernement confirme l'engagement pris par le gouvernement précédent d'offrir un régime de garantie aux associés des sociétés coopératives agréées«). Pressemeddelelsen indeholder også tekniske detaljer om garantiordningen for kooperativer.

11

le gouvernement confirme l'engagement pris par le gouvernement précédent d'offrir un régime de garantie aux associés des sociétés coopératives agréées

(12)  ArgenCo forklarede i sit aktieprospekt af 5. oktober 2010 (side 4), at andele i kooperativer hverken kan betegnes som gældsinstrumenter, der er udstedt af et kreditinstitut, eller som indskud, og at andelene derfor ikke er dækket af en indskudsgarantiordning. Lanbokas/Agricaisse anførte et lignende synspunkt på side 6 i sit prospekt af 15. maj 2009, idet købere af andele i kooperativer skal tage højde for, at andelene ikke er dækket af indskudsgarantiordningen.

12

(13)  Moniteur Belge af 17.10.2008, Ed.2, N.2008 — 3690 [2008/03425].

13

Moniteur Belge

(14)  Moniteur Belge af 17.11.2008, Ed.2, N.2008 — 4088 [2008/03450].

14

Moniteur Belge

(15)  Det belgiske råd for finansiel stabilitet konkluderede, at udvidelsen af indskudsgarantiordningen var nødvendig for det finansielle systems stabilitet (Rådet for finansiel stabilitet »estime que les mesures proposées sont effectivement indispensables afin de préserver la stabilité du système financier belge et doivent pouvoir entrer en vigueur dans les plus brefs délais«).

15

estime que les mesures proposées sont effectivement indispensables afin de préserver la stabilité du système financier belge et doivent pouvoir entrer en vigueur dans les plus brefs délais

(16)  Moniteur Belge af 21.4.2009, Ed.1, N.2009 1426 [2009/03147].

16

Moniteur Belge

(17)  Moniteur Belge af 12.10.2011, Ed.2, N.2011 2682 [2011/205241].

17

Moniteur Belge

(18)  Efter indførelsen af garantiordningen for kooperativer blev BNB's vedtægter ændret i overensstemmelse hermed ved indførelsen af artikel 36/24 (http://www.nbb.be/doc/ts/Enterprise/juridisch/F/loi_organique.pdf).

18

(19)  Direktøren skriver, at de daværende omstændigheder syntes at leve op til disse omstændigheder, idet gældskrisen, forstyrrelserne på de finansielle markeder og interbankmarkedets nedbrud, som udgør en væsentlig risiko for den belgiske økonomi som følge af den systemiske krise. En statsgaranti, der dækker andelshavernes andele i visse godkendte finansielle kooperativer ville kunne begrænse konsekvenserne af denne krise. (»Les circonstances actuelles nous semblent répondre à ces conditions, en ce que la crise des dettes souveraines, les perturbations actuelles sur les marchés financiers et le dysfonctionnement des marchés interbancaires font peser sur notre économie un risque grave de crise systémique. À cet effet, une garantie d'État couvrant les parts des coopérateurs de certaines sociétés coopératives agréées permettrait de limiter les effets de cette crise«).

19

Les circonstances actuelles nous semblent répondre à ces conditions, en ce que la crise des dettes souveraines, les perturbations actuelles sur les marchés financiers et le dysfonctionnement des marchés interbancaires font peser sur notre économie un risque grave de crise systémique. À cet effet, une garantie d'État couvrant les parts des coopérateurs de certaines sociétés coopératives agréées permettrait de limiter les effets de cette crise

(20)  Han skriver, at lovgiverne begrunder foranstaltningen med en sammenligning af kapitalejernes andele i visse finansielle kooperativer med bankindskud, men at skrivelsen omhandler lovudkastet og derfor ikke tager hensyn til lovgiverens sammenligning. (»Le législateur justifie cette disposition sur la base d'une assimilation des parts de coopérateurs de certaines sociétés coopératives à des dépôts bancaires. Le présent avis étant limité à l'avant-projet d'arrêté royal, il n'examine pas l'assimilation pratiquée par le législateur«).

20

Le législateur justifie cette disposition sur la base d'une assimilation des parts de coopérateurs de certaines sociétés coopératives à des dépôts bancaires. Le présent avis étant limité à l'avant-projet d'arrêté royal, il n'examine pas l'assimilation pratiquée par le législateur

(21)  Han skriver endvidere, at det umiddelbart ikke forekommer nemt med sikkerhed at kunne overbevise Kommissionen om, at foranstaltningen i udkastet til kongeligt dekret gavner alle tilsvarende markedsaktører og derfor ikke omfatter statsstøtte (»Prima facie, il ne nous semble pas évident de convaincre à coup sûr la Commission de ce que la mesure que l'avant-projet d'arrêté royal vise à exécuter s'adresse bien à tous les acteurs comparables du marché et ne relève donc pas du champ d'application des règles sur les aides d'État«).

21

Prima facie, il ne nous semble pas évident de convaincre à coup sûr la Commission de ce que la mesure que l'avant-projet d'arrêté royal vise à exécuter s'adresse bien à tous les acteurs comparables du marché et ne relève donc pas du champ d'application des règles sur les aides d'État

(22)  Endelig skriver han, at foranstaltningens ikke-obligatoriske karakter medfører en risiko for diskrimination, hvorved det alene er de finansielle kooperativer, der befinder sig i seriøse vanskeligheder, der reelt vil bidrage til den særlige garantiordning (»Ce caractère facultatif donne lieu à un risque de sélection adverse par lequel seules les sociétés coopératives fortement exposées à des risques de perte contribueraient effectivement au Fonds Spécial de Protection)«.

22

Ce caractère facultatif donne lieu à un risque de sélection adverse par lequel seules les sociétés coopératives fortement exposées à des risques de perte contribueraient effectivement au Fonds Spécial de Protection

(23)  Moniteur Belge af 18.11.2011 Ed.2, N.2011 2974 [2011/03368].

23

Moniteur Belge

(24)  ARCOPAR betalte i alr 1 794 102 EUR, ARCOFIN 193 391 EUR og ARCOPLUS 63 265 EUR.

24

(25)  EFT L 135 af 31.5.1994, s. 5.

25

(26)  Artikel 1, nr. 4), i direktivet om indskudsgarantiordninger definerer et »kreditinstitut« som »et foretagende, hvis virksomhed består i fra offentligheden at modtage indlån eller andre midler, der skal tilbagebetales, samt i at yde lån for egen regning.«

26

(27)  Artikel 1, nr. 1), i direktivet om indskudsgarantiordninger definerer »indskud« som »indestående beløb, der hidrører fra indlån eller fra mellemtransaktioner foretaget som led i almindelige bankforretninger, og som skal tilbagebetales af et kreditinstitut på bestemte vilkår fastsat ved lov eller ved aftale, samt fordringer udstedt af kreditinstituttet i form af værdipapirer«.

27

(28)  Indskud mellem 50 000 EUR og 100 000 EUR og dækning af op til 100 000 EUR af »branche 21«-livsforsikringsprodukter og individuelle andele i finansielle kooperativer.

28

(29)  http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ecofin/103250.pdf.

29

(30)  Jf. artikel 2 i direktiv 94/19/EF: »Følgende anses ikke for indskud, der kan tilbagebetales via garantiordninger: [...]

30

| — | alle instrumenter, der ville falde ind under definitionen af »egenkapital« i artikel 2 i Rådets direktiv 89/299/EØF af 17. april 1989 om kreditinstitutters egenkapital«. |
| --- | --- |

—

alle instrumenter, der ville falde ind under definitionen af »egenkapital« i artikel 2 i Rådets direktiv 89/299/EØF af 17. april 1989 om kreditinstitutters egenkapital«.

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/14/EF af 11. marts 2009 om ændring af direktiv 94/19/EF om indskudsgarantiordninger for så vidt angår dækningsniveau og udbetalingsfrist (EUT L 68 af 13.3.2009, s. 3).

31

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/9/EF af 3. marts 1997 om investorgarantiordninger (EFT L 84 af 26.3.1997, s. 22).

32

(33)  Moniteur Belge af 6.8.1999, Ed 2, N.99-2630 [99/09646].

33

Moniteur Belge

(34)  http://www.ejustice.just.fgov.be/cgi_loi/loi_a.pl?language=nl&caller=list&cn=1962010830&la=n&fromtab=wet&sql=dt='koninklijk% 20besluit'&tri=dd+as+rank&rech=1&numero=1.

34

(35)  Det nationale råd for kooperativer (Conseil national de la Coopération), som blev grundlagt ved lov af 20. juli 1955, spiller en vigtig rolle i godkendelsesprocessen.

35

(36)  Den samme artikel i skatteloven angiver andre finansielle produkter, som også helt eller delvist er fritaget udbytteskat.

36

(37)  Kilde:»Entreprendre avec du capital coopératif: Le Groupe ARCO 1935-2005«, Maarten Van Dijck, Kadoc, Lannoo, s. 176-177.

37

Kilde:

(38)  Det skal bemærkes, at ARCOFIN øjeblikkeligt efter Dexia-transaktionen i 2001 midlertidigt opgav sin status som godkendt kooperativ. I »Entreprendre avec du capital coopératif« beskrives perioden med at ARCO få måneder efter Dexia-transaktionen ændrede vedtægterne for sine kooperative enheder, så de andelshavere, som allerede havde kapitalandele inden Dexia-transaktionen, kunne få del i Dexia-gruppens og ARCO-enhedernes forbedrede rentabilitetsudsigter. De nye vedtægter fastsatte, at mindst 80 % og højst 90 % af det årlige løbende overskud skulle udbetales til andelshaverne. Således steg udbyttet på ARCOFIN-andele i marts fra 6 % netto til 8 % brutto. Eftersom denne stigning udgjorde en overskridelse af det fastsatte maksimale udbytte (6 %) for godkendte kooperativer, opgav ARCOFIN sin status som godkendt kooperativ ved det nationale råd for kooperativer. Dette betød, at afgiftsfritagelsen blev ophævet. Efter skat havde flertallet af andelshaverne stadig et udbytte på netto 6,8 %. I marts 2005 steg udbyttet brutto til 8,5 %.

38

(39)  http://www.groeparco.be/website/groeparco/assets/files/arcopar/ARCOPAR_20100629_FR.pdf.

39

(40)  Ifølge vedtægterne kunne selskabet nægte andelshavere at trække deres indskud ud, hvis det betød, at mere end 1/10 af andelshaverne eller mere end 1/10 af den indskudte kapital forlod selskabet i løbet af det samme regnskabsår (»[...] cette démission peut être refusée si à la suite de la démission, plus d'1/10 des actionnaires ou plus d'1/10 du capital placé devrait disparaître au cours du même exercice, [...]«).

40

cette démission peut être refusée si à la suite de la démission, plus d'1/10 des actionnaires ou plus d'1/10 du capital placé devrait disparaître au cours du même exercice,

(41)  Det er andele, som stammer fra før Dexia-fusionen.

41

(42)  ARCO forklarer på sit websted (http://www.groeparco.be/faq/be-fr/150/detail/item/789/), at bonusreserven blev indført i selskabets vedtægter i 2004. Så længe ARCOPAR's resultater tillod det, kunne selskabet tilføje et beløb til bonusreserven indtil 2010. Andelshavere, som allerede havde andele før den 3. juli 2001 (f.eks. andelshavere med A-, B- og C-andele) har ret til en forholdsmæssig del af bonusreserven. Dette beløb kommer oven i andelenes nominelle værdi. Eksempel: Andelshaver X træder ud med en kapitalværdi på 100 EUR, og den samlede kapitalværdi af A-, B- og C-andelene beløber sig til 10 000 EUR. Det betyder, at andelshaver X ejer 1/100 af selskabets samlede kapital. Den samlede bonusreserve beløber sig til 500 EUR. Ved at anvende forholdet 1:100 giver det et beløb på 5 EUR. Andelshaver X vil på tidspunktet for sin udtræden modtage sit indskud på 100 EUR og 5 EUR fra bonusreserven.

42

(43)  I artikel 35 i ARCOPAR's vedtægter fastsættes det, at medmindre andet vedtages af generalforsamlingen sælges alle aktiverne. Hvis alle andelene ikke frigives ligeligt, sørger likvidatoren for at skabe balance ved enten at kræve yderligere indbetalinger eller foretage forskudsbetalinger. Efter at gælden og de sociale omkostninger er betalt, skal de resterende midler først og fremmest gå til at tilbagebetale indskyderne. Under alle omstændigheder skal et eventuelt overskud efter afviklingen fordeles med udgangspunkt i selskabets målsætninger (»Sauf si l'Assemblée générale en décide autrement, tous les actifs de la société sont réalisés. Au cas où les parts ne sont pas toutes libérées dans la même mesure, les liquidateurs restaurent l'équilibre, soit en demandant des versements supplémentaires, soit en effectuant des paiements préalables. Après paiement des dettes et des charges sociales, le solde servira d'abord au remboursement des sommes libérées sur les parts. En tout cas, le solde éventuel de la liquidation doit être affecté en tenant compte des objectifs de la société«).

43

Sauf si l'Assemblée générale en décide autrement, tous les actifs de la société sont réalisés. Au cas où les parts ne sont pas toutes libérées dans la même mesure, les liquidateurs restaurent l'équilibre, soit en demandant des versements supplémentaires, soit en effectuant des paiements préalables. Après paiement des dettes et des charges sociales, le solde servira d'abord au remboursement des sommes libérées sur les parts. En tout cas, le solde éventuel de la liquidation doit être affecté en tenant compte des objectifs de la société

(44)  ARCOPAR's gældskvote (gæld/samlede passiver) var på 19,1 % (31. marts 2011), mens ARCOPLUS' og ARCOFIN's gældskvoter var på henholdsvis 6,5 % (31. marts 2011) og 25,9 % (31. december 2010).

44

(45)  Meddelelse fra Kommissionen — Statsstøttereglernes anvendelse på foranstaltninger truffet over for pengeinstitutter i forbindelse med den aktuelle globale finanskrise (EUT C 270 af 25.10.2008, s. 8).

45

(46)  Kommissionens afgørelse i sag N256/09 Restructuring aid Ethias (EUT C 252 af 18.9.2010, s. 5). I betragtning 99 i afgørelsen bemærker Kommissionen, at selv om Ethias har haft fordel af udvidelsen af ordningen, så er ordningen åben for alle markedsdeltagere på lige vilkår. Derfor mente Kommissionen, at den fordel, der er knyttet til foranstaltningen, ikke er selektiv og derfor ikke udgør statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF.

46

(47)  Se betragtning 26 og fodnote 36.

47

(48)  Se betragtning 23.

48

(49)  Sag N428/09: Omstrukturering af Lloyds Banking Group, betragtning 124 (EUT C 46 af 24.2.2010, s. 2).

49

(50)  Se dom af 8. september 2011 i forenede sager C-78/08 til C-80/08, Paint Graphos m.fl., Sml. I, s. 7611, præmis 61.

50

(51)  Den belgiske stat henviser eksempelvis til den irske indskudsgarantiordning, som også dækker indskud over 100 000 EUR, til den danske Garantifond for Indskydere og Investorer, der ifølge den belgiske stat fuldt ud dækker pensionskonti, advokaters kundekontoer og indskud af købsprisen på fast ejendom op til ni måneder efter, at indskuddet er gået igennem, og til den cypriotiske Cooperative Societies Supervision and Development Authority, der ifølge den belgiske stat beskytter medlemmer af Cooperative Savings Societies' permanente indskud.

51

(52)  Den belgiske stat forklarer, at ARCO har 800 000 individuelle andelshavere, Cera over 400 000, Lanbokas/Agricaisse 150 000 og ArgenCo næsten 70 000.

52

(53)  Jf. betragtning 11.

53

(54)  Jf. betragtning 13.

54

(55)  Se navnlig den daværende finansministers redegørelse til Dexia-kommissionen beskrevet i betragtning 8 og fodnote 6. Se også den nuværende finansministers udtalelser i tidsskriftet Trends i fodnote 7.

55

(56)  Som også blev bekræftet af den daværende finansministers redegørelse til Dexia-kommissionen beskrevet i betragtning 8 og fodnote 6.

56

(57)  »En même temps« (samtidig) i den daværende finansministers erklæring til Dexia-kommissionen i fodnote 6.

57

En même temps

(58)  Se dom af 19. marts 2013 i forenede sager C-399/10 P og C-401/10 P, Bouygues SA and Bouygues Télécom SA mod Europa-Kommissionen m.fl (endnu ikke offentliggjort).

58

(59)  Se f.eks. betragtning 48 i Kommissionens afgørelse af 30. marts 2010 i sagen NN 11/10 om kapitalindskudsforanstaltninger målt i forhold til Irish Nationwide Building Society: »Kommissionen bemærker endvidere, at støtten faktisk blev ydet den 22. december 2009 på grundlag af finansministerens tilkendegivelse om, at han havde til hensigt at rekapitalisere INBS« (EUT C 60 af 25.2.2011, s. 6), betragtning 41 i Kommissionens afgørelse af 10. august 2010 i sag NN 35/10 om den tredje rekapitalisering af Anglo Irish Bank: »Kommissionen bemærker endvidere, at rekapitaliseringen faktisk blev ydet den 30. juni 2010 på grundlag af finansministerens tilkendegivelse om, at denne havde til hensigt at rekapitalisere Anglo« (EUT C 290 af 27.10.2010. s. 4), betragtning 49 og 50 i Kommissionens afgørelse af 27. juli 2012 i sagen SA.34824 on HFSF Recapitalisation commitment to National Bank of Greece: »Rekapitaliseringen«, som blev afsluttet den 28. maj 2012, er implementeringen af forpligtelserne i erklæringen og således en forlængelse af den samme støtte (EUT C 359 af 21.11.2012, s. 18). Et lignende ræsonnement blev anvendt i andre sager om græske banker, HFSF Recapitalisation commitment to Alpha Bank SA.34823 (EUT C 357 af 20.11.2012, s. 36); HFSF Recapitalisation commitment to Eurobank SA.34825, (EUT C 359 af 21.11.2012, s. 31), og HFSF Recapitalisation commitment to Piraeus Bank SA.34826, (EUT C 359 af 21.11.2012, s. 43).

59

(60)  Se fodnote 7.

60

(61)  Som beskrevet i betragtning 56 og 63.

61

(62)  Se dom af 19. december 2013 i sag C-262/12, Vent de Colère, Sml. I, præmis 21 (endnu ikke offentliggjort), og dom af 12. december 1996 i sag T-358/94, Air France mod Kommissionen, Sml. II, s. 2109, præmis 63-69.

62

(63)  Se dom af 8. september 2011 i sag C-279/08 P, Kommissionen mod Nederlandene, Sml. I, s. 7671, præmis 111.

63

(64)  Se i den henseende dom af 23. april 2009 i sag C-460/07, Puffer, Sml. I, s. 3251, præmis 69-71, og dom af 5. april 2006 i sag T-351/02 Deutsche Bahn mod Kommissionen, Sml. II, s. 1047, præmis 99-104.

64

(65)  Dom af 19. september 2000 i sag C-156/98, Tyskland mod Kommissionen, Sml. I, s. 6857, præmis 26 og 27, og sag C-382/99, Nederlandene mod Kommissionen, Sml. I, s. 5163, præmis 38 og 60-66. Se også sag T-445/05, Associazione italiana del risparmio gestito and Fineco Asset Management mod Kommissionen, Sml. 2009 II, s. 289, præmis 131.

65

(66)  Se også den i marts 2014 siddende belgiske finansministers udtalelser offentliggjort i tidsskriftet Trends i fodnote 7.

66

(67)  Jf. fodnote 39.

67

(68)  Se betragtning 44.

68

(69)  Yderligere fik ARCO fordel af foranstaltningen derved, at selskabet kunne have udnyttet garantiordning for kooperativer til at tiltrække ny kapital, selv om Kommissionen erkender, at ARCO siden den 10. oktober 2008 ikke har gjort brug af den mulighed. Heroverfor står, at mens andre finansielle kooperativer som ArgenCo og Lanbokas/Agricaisse faktisk rejste ny kapital, lagde de udtrykkeligt afstand til garantiordningen for kooperativer som beskrevet i fodnote 12.

69

(70)  Se betragtning 60, hvori det beskrives, hvad den belgiske stat anser for at være de vigtigste kendetegn ved privatpersoners andele i finansielle kooperativer.

70

(71)  Navnlig viser betragtning 44, at andelshaverne i ARCO havde lånefinansieret deres investeringer i meget risikobetonede aktiver i forbindelse med én enkelt virksomhed (dvs. Dexia).

71

(72)  Se dommens præmis 48-76.

72

(73)  Dommens præmis 67-73.

73

(74)  Dommens præmis 74.

74

(75)  Dommens præmis 75-76.

75

(76)  Se betragtning 26.

76

(77)  Se oversigten i betragtning 44 over de beskrevne risikofaktorer i relation til prospektet for ARCOPAR-andele udstedt i sommeren 2008.

77

(78)  Da analysen i betragtning 107 er tilstrækkelig til at vise, at garantiordningen for kooperativer ikke opfylder kriterierne i Paint Graphos, behøver Kommissionen ikke i denne afgørelse at tage stilling til spørgsmålet om, hvorvidt der foreligger passende kontrol og overvågning af procedurer til at forhindre økonomiske enheder i at vælge og ændre deres juridiske status med det ene formål at udnytte visse fordele for den slags virksomhed (del ii) i Paint Graphos-analysen).

78

(79)  Se en lignende undersøgelse i Domstolens konklusioner i sag C-156/98, Tyskland mod Kommissionen, Sml. 2000 I, s. 6857, præmis 29-31.

79

(80)  Se dom af 8. maj 2013 i sag C-197/11, Libert m.fl., præmis 76-79 (endnu ikke offentliggjort).

80

(81)  Se Domstolens dom af 15. december 1999 i de forenede sager T-132/96 og T-143/96, Freistaat Sachsen, Volkswagen AG and Volkswagen Sachen GmbH mod Kommissionen, Sml. II, s. 3663, præmis 167.

81

(82)  Samtidig tilføjedes det i punkt 11 i bankmeddelelsen af 2008, at traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), ikke anvendes i andre sektorer end den finansielle sektor på det daværende tidspunkt.

82

(83)  EUT C 83 af 7.4.2009, s. 1.

83

(84)  Pengeinstitutters aktiviteter er for eksempel dem, der er anført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF (EUT L 177 af 30.6.2006, s. 1).

84

(85)  Se dom af 17. september 1980 i sag 730/79, Philip Morris mod Kommissionen, Sml., s. 2671.

85

(86)  Se betragtning 41.

86

(87)  Jf. betragtning 13.

87

(88)  Når en virksomhed går konkurs, mister indehavere af ansvarlig kapital deres tilgodehavende i forhold til deres stilling i gældsstrukturen. Dette kaldes »vandfaldsstrukturen«.

88

(89)  Kommissionen bemærker, at brevet faktisk bruger den betingede form »permettrait« og ikke den mere sikre fremtidsform »permettra«.

89

(90)  Se også bemærkningerne i brevet fra direktøren for NBB i betragtning 13.

90

(91)  For overskuelighedens skyld har Kommissionen udviklet en model med én periode, som forudsætter, at individuelle andelshavere kun kan udtræde i én periode. Dette er en konservativ antagelse.

91

(92)  Jf. fodnote 40.

92

(93)  Kommissionen bemærker, at hvis de øvrige andelshavere i ARCO ikke ville trække deres penge ud, ville individuelle andelshavere kunne trække en større procentdel ud. Men for at anlægge en konservativ tilgang har Kommissionen med henblik på disse beregninger anvendt et tal på 10 %.

93

(94)  Med hensyn til et typisk tilfælde for en bank, der var udsat for et investorstormløb i forbindelse med den seneste finanskrise, kan man sammenligne med sagen Northern Rock (EUT C 149 af 1.7.2009, s. 16).

94

(95)  Dvs. at det muligvis undervurderer fordelen.

95

(96)  Se dom af 28. juli 2011 i sag C-403/10 P, Mediaset mod Kommissionen, Sml. I, s. 117* summ.pub., præmis 126 og 127 og den dér citerede retspraksis.

96

(97)  Se Domstolens dom af 11. november 2011 i sag T-384/08, Elliniki Nafpigokataskevastiki m.fl. mod Kommissionen, Sml. II, s. 380, præmis 133.

97

(98)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

98

---

| 30.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/76 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/76

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 26. september 2014

om fastsættelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusionerne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU i forbindelse med fremstilling af papirmasse, papir og pap

(meddelt under nummer C(2014) 6750)

(EØS-relevant tekst)

(2014/687/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (1), særlig artikel 13, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 13, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU tilrettelægger Kommissionen en udveksling af informationer mellem medlemsstaterne, de berørte industrier, ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse, og Kommissionen med henblik på at bane vejen for udarbejdelsen af BAT (bedste tilgængelige teknik)-referencedokumenter som defineret i direktivets artikel 3, stk. 11. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 13, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU tilrettelægger Kommissionen en udveksling af informationer mellem medlemsstaterne, de berørte industrier, ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse, og Kommissionen med henblik på at bane vejen for udarbejdelsen af BAT (bedste tilgængelige teknik)-referencedokumenter som defineret i direktivets artikel 3, stk. 11.

| (2) | I henhold til artikel 13, stk. 2, i direktiv 2010/75/EU vedrører udvekslingen af informationer anlæggenes og teknikkernes præstationer med hensyn til emissioner, eventuelt udtrykt som gennemsnit på kort og lang sigt, og de dertil knyttede referencevilkår, forbrug af råmaterialer, råmaterialernes art, vandforbrug, brug af energi og affaldsproduktion, den benyttede teknik, den dertil knyttede overvågning, virkninger på tværs af medierne, økonomisk og teknisk bæredygtighed og udviklingen heri, den bedste tilgængelige teknik og nye teknikker, der er identificeret efter drøftelsen af de i artikel 13, stk. 2, litra a) og b), nævnte spørgsmål. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 13, stk. 2, i direktiv 2010/75/EU vedrører udvekslingen af informationer anlæggenes og teknikkernes præstationer med hensyn til emissioner, eventuelt udtrykt som gennemsnit på kort og lang sigt, og de dertil knyttede referencevilkår, forbrug af råmaterialer, råmaterialernes art, vandforbrug, brug af energi og affaldsproduktion, den benyttede teknik, den dertil knyttede overvågning, virkninger på tværs af medierne, økonomisk og teknisk bæredygtighed og udviklingen heri, den bedste tilgængelige teknik og nye teknikker, der er identificeret efter drøftelsen af de i artikel 13, stk. 2, litra a) og b), nævnte spørgsmål.

| (3) | I artikel 3, stk. 12, i direktivet defineres »BAT-konklusioner« som de centrale elementer i et BAT-referencedokument, der fastsætter konklusionerne vedrørende den bedste tilgængelige teknik, beskrivelsen af teknikken, informationer til vurdering af dens anvendelighed, de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik, den dertil knyttede overvågning, de dertil knyttede forbrugsniveauer og om nødvendigt relevante foranstaltninger til begrænsning af forureningsskader på anlægsområdet. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 3, stk. 12, i direktivet defineres »BAT-konklusioner« som de centrale elementer i et BAT-referencedokument, der fastsætter konklusionerne vedrørende den bedste tilgængelige teknik, beskrivelsen af teknikken, informationer til vurdering af dens anvendelighed, de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik, den dertil knyttede overvågning, de dertil knyttede forbrugsniveauer og om nødvendigt relevante foranstaltninger til begrænsning af forureningsskader på anlægsområdet.

| (4) | I henhold til artikel 14, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU lægges BAT-konklusionerne til grund ved fastsættelse af godkendelsesvilkårene for anlæg, der er omfattet af direktivets kapitel II. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 14, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU lægges BAT-konklusionerne til grund ved fastsættelse af godkendelsesvilkårene for anlæg, der er omfattet af direktivets kapitel II.

| (5) | I henhold til artikel 15, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU fastsætter den kompetente myndighed emissionsgrænseværdier, der sikrer, at emissionerne under normale driftsvilkår ikke ligger over de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik som fastlagt i afgørelserne om BAT-konklusionerne, jf. artikel 13, stk. 5, i direktiv 2010/75/EU. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til artikel 15, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU fastsætter den kompetente myndighed emissionsgrænseværdier, der sikrer, at emissionerne under normale driftsvilkår ikke ligger over de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik som fastlagt i afgørelserne om BAT-konklusionerne, jf. artikel 13, stk. 5, i direktiv 2010/75/EU.

| (6) | I artikel 15, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU åbnes der mulighed for at dispensere fra kravet i artikel 15, stk. 3, men kun i de tilfælde, hvor omkostningerne ved opnåelsen af emissionsniveauer, der er forbundet med BAT, er uforholdsmæssigt store sammenlignet med miljøfordelene som følge af den geografiske placering, de lokale miljøforhold eller det pågældende anlægs tekniske egenskaber. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 15, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU åbnes der mulighed for at dispensere fra kravet i artikel 15, stk. 3, men kun i de tilfælde, hvor omkostningerne ved opnåelsen af emissionsniveauer, der er forbundet med BAT, er uforholdsmæssigt store sammenlignet med miljøfordelene som følge af den geografiske placering, de lokale miljøforhold eller det pågældende anlægs tekniske egenskaber.

| (7) | I henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU skal de overvågningskrav, der er omhandlet i direktivets artikel 14, stk. 1, litra c), bygge på konklusionerne om overvågning som beskrevet i BAT-konklusionerne. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU skal de overvågningskrav, der er omhandlet i direktivets artikel 14, stk. 1, litra c), bygge på konklusionerne om overvågning som beskrevet i BAT-konklusionerne.

| (8) | I henhold til artikel 21, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU sikrer den kompetente myndighed senest fire år efter offentliggørelsen af afgørelser om BAT-konklusioner, at alle godkendelsesvilkårene for det berørte anlæg revurderes og om nødvendigt ajourføres, og at anlægget overholder disse godkendelsesvilkår. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 21, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU sikrer den kompetente myndighed senest fire år efter offentliggørelsen af afgørelser om BAT-konklusioner, at alle godkendelsesvilkårene for det berørte anlæg revurderes og om nødvendigt ajourføres, og at anlægget overholder disse godkendelsesvilkår.

| (9) | Ved Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 (2) om oprettelse af et forum til udveksling af information i henhold til artikel 13 i direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner blev der oprettet et forum bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, de berørte industrier og ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse. |
| --- | --- |

(9)

Ved Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 (2) om oprettelse af et forum til udveksling af information i henhold til artikel 13 i direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner blev der oprettet et forum bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, de berørte industrier og ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse.

| (10) | I henhold til artikel 13, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU indhentede Kommissionen den 20. september 2013 udtalelse fra forummet om det foreslåede indhold af BAT-referencedokumentet for fremstilling af papirmasse (pulp), papir og pap og offentliggjorde udtalelsen (3). |
| --- | --- |

(10)

I henhold til artikel 13, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU indhentede Kommissionen den 20. september 2013 udtalelse fra forummet om det foreslåede indhold af BAT-referencedokumentet for fremstilling af papirmasse (pulp), papir og pap og offentliggjorde udtalelsen (3).

| (11) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 75, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 75, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU —

VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

BAT-konklusionerne for fremstilling af papirmasse (pulp), papir og pap fremgår af bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. september 2014.

For Kommissionen

Janez POTOČNIK

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  EUT C 146 af 17.5.2011, s. 3.

2

(3)  https://circabc.europa.eu/w/browse/6516b21a-7f84-4532-b0e1-52d411bd0309.

3

---

BILAG

BAT-KONKLUSIONER FOR FREMSTILLING AF PAPIRMASSE (PULP), PAPIR OG PAP

| ANVENDELSESOMRÅDE | 79 |
| --- | --- |

| GENERELLE BETRAGTNINGER | 80 |
| --- | --- |

| EMISSIONSNIVEAUER, DER ER FORBUNDET MED BAT | 80 |
| --- | --- |

| GENNEMSNITLIGE PERIODER FOR EMISSIONER TIL VAND | 80 |
| --- | --- |

| REFERENCEBETINGELSER FOR EMISSIONER TIL LUFT | 80 |
| --- | --- |

| GENNEMSNITLIGE PERIODER FOR EMISSIONER TIL LUFT | 81 |
| --- | --- |

| DEFINITIONER | 81 |
| --- | --- |

| 1.1. | Generelle BAT-konklusioner for papirmasse- og papirindustrien |
| --- | --- |

1.1.

Generelle BAT-konklusioner for papirmasse- og papirindustrien

| 1.1.1. | Miljøledelsessystem |
| --- | --- |

1.1.1.

Miljøledelsessystem

| 1.1.2. | Materialestyring og gode husholdningsteknikker |
| --- | --- |

1.1.2.

Materialestyring og gode husholdningsteknikker

| 1.1.3. | Vand- og spildevandsbehandling |
| --- | --- |

1.1.3.

Vand- og spildevandsbehandling

| 1.1.4. | Energiforbrug og -effektivitet |
| --- | --- |

1.1.4.

Energiforbrug og -effektivitet

| 1.1.5. | Emissioner af lugt |
| --- | --- |

1.1.5.

Emissioner af lugt

| 1.1.6. | Overvågning af nøgleprocesparametre og emissioner til vand og luft |
| --- | --- |

1.1.6.

Overvågning af nøgleprocesparametre og emissioner til vand og luft

| 1.1.7. | Affaldshåndtering |
| --- | --- |

1.1.7.

Affaldshåndtering

| 1.1.8. | Emissioner til vand |
| --- | --- |

1.1.8.

Emissioner til vand

| 1.1.9. | Støjemissioner |
| --- | --- |

1.1.9.

Støjemissioner

| 1.1.10. | Nedlukning (ophør af drift) |
| --- | --- |

1.1.10.

Nedlukning (ophør af drift)

| 1.2. | BAT-konklusioner for fremstilling af kraftpapirmasse |
| --- | --- |

1.2.

BAT-konklusioner for fremstilling af kraftpapirmasse

| 1.2.1. | Spildevand og emissioner til vand |
| --- | --- |

1.2.1.

Spildevand og emissioner til vand

| 1.2.2. | Emissioner til luft |
| --- | --- |

1.2.2.

Emissioner til luft

| 1.2.3. | Affaldsdannelse |
| --- | --- |

1.2.3.

Affaldsdannelse

| 1.2.4. | Energiforbrug og -effektivitet |
| --- | --- |

1.2.4.

Energiforbrug og -effektivitet

| 1.3. | BAT-konklusioner for fremstilling af sulfitpapirmasse |
| --- | --- |

1.3.

BAT-konklusioner for fremstilling af sulfitpapirmasse

| 1.3.1. | Spildevand og emissioner til vand |
| --- | --- |

1.3.1.

Spildevand og emissioner til vand

| 1.3.2. | Emissioner til luft |
| --- | --- |

1.3.2.

Emissioner til luft

| 1.3.3. | Energiforbrug og -effektivitet |
| --- | --- |

1.3.3.

Energiforbrug og -effektivitet

| 1.4. | BAT-konklusioner for fremstilling af mekanisk og kemisk-mekanisk papirmasse |
| --- | --- |

1.4.

BAT-konklusioner for fremstilling af mekanisk og kemisk-mekanisk papirmasse

| 1.4.1. | Spildevand og emissioner til vand |
| --- | --- |

1.4.1.

Spildevand og emissioner til vand

| 1.4.2. | Energiforbrug og -effektivitet |
| --- | --- |

1.4.2.

Energiforbrug og -effektivitet

| 1.5. | BAT-konklusioner for forarbejdning af papir til genbrug |
| --- | --- |

1.5.

BAT-konklusioner for forarbejdning af papir til genbrug

| 1.5.1. | Materialestyring |
| --- | --- |

1.5.1.

Materialestyring

| 1.5.2. | Spildevand og emissioner til vand |
| --- | --- |

1.5.2.

Spildevand og emissioner til vand

| 1.5.3. | Energiforbrug og -effektivitet |
| --- | --- |

1.5.3.

Energiforbrug og -effektivitet

| 1.6. | BAT-konklusioner for papirfremstilling og relaterede processer |
| --- | --- |

1.6.

BAT-konklusioner for papirfremstilling og relaterede processer

| 1.6.1. | Spildevand og emissioner til vand |
| --- | --- |

1.6.1.

Spildevand og emissioner til vand

| 1.6.2. | Emissioner til luft |
| --- | --- |

1.6.2.

Emissioner til luft

| 1.6.3. | Affaldsdannelse |
| --- | --- |

1.6.3.

Affaldsdannelse

| 1.6.4. | Energiforbrug og -effektivitet |
| --- | --- |

1.6.4.

Energiforbrug og -effektivitet

| 1.7. | Beskrivelse af teknikker |
| --- | --- |

1.7.

Beskrivelse af teknikker

| 1.7.1. | Beskrivelse af teknikker til forebyggelse og kontrol af emissioner til luft |
| --- | --- |

1.7.1.

Beskrivelse af teknikker til forebyggelse og kontrol af emissioner til luft

| 1.7.2. | Beskrivelse af teknikker til at reducere forbruget af ferskvand/spildevandsudledningen og forureningsbelastningen i spildevandet |
| --- | --- |

1.7.2.

Beskrivelse af teknikker til at reducere forbruget af ferskvand/spildevandsudledningen og forureningsbelastningen i spildevandet

| 1.7.3. | Beskrivelse af teknikker til forebyggelse af affaldsdannelse og affaldshåndtering |
| --- | --- |

1.7.3.

Beskrivelse af teknikker til forebyggelse af affaldsdannelse og affaldshåndtering

ANVENDELSESOMRÅDE

Disse BAT-konklusioner vedrører de aktiviteter, som er anført i punkt 6.1, litra a), og punkt 6.1, litra b), i bilag I til direktiv 2010/75/EU, dvs. integreret og ikke-integreret fremstilling i industrianlæg af:

| a) | pulp af træ eller andre fibermaterialer |
| --- | --- |

a)

pulp af træ eller andre fibermaterialer

| b) | papir eller pap, hvor produktionskapaciteten er større end 20 ton/dag. |
| --- | --- |

b)

papir eller pap, hvor produktionskapaciteten er større end 20 ton/dag.

BAT-konklusionerne omfatter navnlig følgende processer og aktiviteter:

| i) | fremstilling af kemisk papirmasse:






  a) | kraft(sulfat)processen |
| --- | --- | --- |

i)

fremstilling af kemisk papirmasse:

a)

kraft(sulfat)processen

| b) | sulfitprocessen |
| --- | --- |

b)

sulfitprocessen

| ii) | fremstilling af mekanisk og kemisk-mekanisk papirmasse |
| --- | --- |

ii)

fremstilling af mekanisk og kemisk-mekanisk papirmasse

| iii) | forarbejdning af papir til genbrug med og uden afsværtning |
| --- | --- |

iii)

forarbejdning af papir til genbrug med og uden afsværtning

| iv) | fremstilling af papir og relaterede processer |
| --- | --- |

iv)

fremstilling af papir og relaterede processer

| v) | alle genvindingskedler og kalkovne i papirmasse- og papirfabrikker. |
| --- | --- |

v)

alle genvindingskedler og kalkovne i papirmasse- og papirfabrikker.

Disse BAT-konklusioner omhandler ikke følgende aktiviteter:

| i) | fremstilling af papirmasse af uforarbejdet fibermateriale undtagen træ (f.eks. masse fra etårige planter) |
| --- | --- |

i)

fremstilling af papirmasse af uforarbejdet fibermateriale undtagen træ (f.eks. masse fra etårige planter)

| ii) | stationære interne forbrændingsmotorer |
| --- | --- |

ii)

stationære interne forbrændingsmotorer

| iii) | forbrændingsdelanlæg til damp- og elproduktion undtagen genvindingskedler |
| --- | --- |

iii)

forbrændingsdelanlæg til damp- og elproduktion undtagen genvindingskedler

| iv) | tørreanlæg med interne brændere til papirmaskiner og belægningsmaskiner. |
| --- | --- |

iv)

tørreanlæg med interne brændere til papirmaskiner og belægningsmaskiner.

Andre referencedokumenter, som er relevante for de aktiviteter, der er omhandlet i disse BAT-konklusioner:

| Referencedokumenter | Aktivitet |
| --- | --- |
| Industrielle kølesystemer (Industrial Cooling Systems — ICS) | Industrielle kølesystemer, f.eks. køletårne, pladevarmevekslere |
| Økonomiske aspekter og tværgående miljøpåvirkninger (Economics and Cross-Media Effects — ECM) | Økonomiske aspekter og påvirkninger, der går på tværs af miljøelementerne |
| Emissioner fra oplagring (Emissions from Storage — EFS) | Emissioner fra tanke, rør og oplagrede kemikalier |
| Energieffektivitet (Energy Efficiency — ENE) | Generel energieffektivitet |
| Store fyringsanlæg (Large Combustion Plants — LCP) | Produktion af damp og elektricitet i papirmasse- og papirfabrikker ved hjælp af forbrændingsanlæg |
| Generelle overvågningsprincipper (General Principles of Monitoring — MON) | Emissionsovervågning |
| Affaldsforbrænding (Waste Incineration — WI) | Forbrænding og medforbrænding af affald på anlægsområdet |
| Affaldsbehandling (Waste Treatments Industries — WT) | Forarbejdning af affald til brændstof |

Referencedokumenter

Aktivitet

Industrielle kølesystemer (Industrial Cooling Systems — ICS)

Industrielle kølesystemer, f.eks. køletårne, pladevarmevekslere

Økonomiske aspekter og tværgående miljøpåvirkninger (Economics and Cross-Media Effects — ECM)

Økonomiske aspekter og påvirkninger, der går på tværs af miljøelementerne

Emissioner fra oplagring (Emissions from Storage — EFS)

Emissioner fra tanke, rør og oplagrede kemikalier

Energieffektivitet (Energy Efficiency — ENE)

Generel energieffektivitet

Store fyringsanlæg (Large Combustion Plants — LCP)

Produktion af damp og elektricitet i papirmasse- og papirfabrikker ved hjælp af forbrændingsanlæg

Generelle overvågningsprincipper (General Principles of Monitoring — MON)

Emissionsovervågning

Affaldsforbrænding (Waste Incineration — WI)

Forbrænding og medforbrænding af affald på anlægsområdet

Affaldsbehandling (Waste Treatments Industries — WT)

Forarbejdning af affald til brændstof

GENERELLE BETRAGTNINGER

De teknikker, der er anført og beskrevet i disse BAT-konklusioner, er hverken normative eller udtømmende. Der kan anvendes andre teknikker, der som minimum sikrer et tilsvarende miljøbeskyttelsesniveau.

Medmindre andet er anført, finder BAT-konklusionerne generel anvendelse.

EMISSIONSNIVEAUER, DER ER FORBUNDET MED BAT

Når de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik (BAT-AEL-værdier), er angivet for samme gennemsnitlige periode i forskellige enheder (f.eks. som koncentration og specifik belastning (dvs. pr. ton nettoproduktion)), skal de forskellige måder at udtrykke BAT-AEL-værdierne på betragtes som ækvivalente alternativer.

For så vidt angår papirmasse- og papirfabrikker, som er integrerede eller fremstiller flere forskellige produkter, skal de BAT-AEL-værdier, der er fastsat for de enkelte processer (fremstilling af papirmasse, fremstilling af papir) og/eller produkter, kombineres i henhold til en blandingsregel, som er baseret på deres samlede andel af udledningen.

GENNEMSNITLIGE PERIODER FOR EMISSIONER TIL VAND

Medmindre andet er anført, er de gennemsnitlige perioder, der er forbundet med BAT-AEL-værdierne for emissioner til vand, fastsat som følger.

| Dagligt gennemsnit | Gennemsnit i en prøvetagningsperiode på 24 timer i en sammensat prøve, der er repræsentativ i forhold til gennemstrømningen (1), eller, såfremt der påvises tilstrækkelig gennemstrømningsstabilitet, i en tidsproportional prøve (1) |
| --- | --- |
| Årsgennemsnit | Gennemsnit af alle daglige gennemsnit udtaget inden for et år, vægtet i forhold til den daglige produktion og udtrykt som masse af stof, der udsendes pr. masseenhed for fremstillede eller forarbejdede produkter/materialer |

Dagligt gennemsnit

Gennemsnit i en prøvetagningsperiode på 24 timer i en sammensat prøve, der er repræsentativ i forhold til gennemstrømningen (1), eller, såfremt der påvises tilstrækkelig gennemstrømningsstabilitet, i en tidsproportional prøve (1)

Årsgennemsnit

Gennemsnit af alle daglige gennemsnit udtaget inden for et år, vægtet i forhold til den daglige produktion og udtrykt som masse af stof, der udsendes pr. masseenhed for fremstillede eller forarbejdede produkter/materialer

REFERENCEBETINGELSER FOR EMISSIONER TIL LUFT

BAT-AEL-værdierne for emissioner til luft henviser til standardforhold: tør gas, temperatur på 273,15 K og tryk på 101,3 kPa. Når BAT-AEL-værdierne er angivet som koncentrationsværdier, angives O2-referenceniveauet (volumenprocent).

Omregning til referenceiltkoncentration

Formlen for beregning af emissionskoncentrationen ved et referenceiltniveau er vist nedenfor.

hvor:

| ER (mg/Nm3) | : | emissionskoncentrationen i forhold til referenceiltniveauet OR |
| --- | --- | --- |
| OR (vol- %) | : | referenceiltniveau |
| EM (mg/Nm3) | : | målt emissionskoncentration ved det målte iltniveau OM |
| OM (vol- %) | : | målt iltniveau. |

ER (mg/Nm3)

:

emissionskoncentrationen i forhold til referenceiltniveauet OR

OR (vol- %)

:

referenceiltniveau

EM (mg/Nm3)

:

målt emissionskoncentration ved det målte iltniveau OM

OM (vol- %)

:

målt iltniveau.

GENNEMSNITLIGE PERIODER FOR EMISSIONER TIL LUFT

Medmindre andet er anført, er de gennemsnitlige perioder, der er forbundet med BAT-AEL-værdierne for emissioner til luft, fastsat som følger.

| Dagligt gennemsnit | Gennemsnit i en periode på 24 timer baseret på gyldige timegennemsnit målt kontinuerligt |
| --- | --- |
| Gennemsnit i prøvetagningsperioden | Gennemsnitlig værdi af tre på hinanden følgende målinger på mindst 30 minutter hver |
| Årsgennemsnit | Ved kontinuerlig måling: gennemsnit af alle gyldige timegennemsnit. Ved periodiske målinger: gennemsnit af alle »gennemsnit i prøvetagningsperioden« målt over et år. |

Dagligt gennemsnit

Gennemsnit i en periode på 24 timer baseret på gyldige timegennemsnit målt kontinuerligt

Gennemsnit i prøvetagningsperioden

Gennemsnitlig værdi af tre på hinanden følgende målinger på mindst 30 minutter hver

Årsgennemsnit

Ved kontinuerlig måling: gennemsnit af alle gyldige timegennemsnit. Ved periodiske målinger: gennemsnit af alle »gennemsnit i prøvetagningsperioden« målt over et år.

DEFINITIONER

I disse BAT-konklusioner gælder følgende definitioner:

| Udtryk | Definition |
| --- | --- |
| Nyt delanlæg | Et delanlæg, der først er givet tilladelse til på anlægsområdet efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af et delanlæg på dets eksisterende fundament på anlægget efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner. |
| Eksisterende delanlæg | Et delanlæg, som ikke er et nyt delanlæg. |
| Større modernisering | En større ændring med hensyn til design eller teknologi af et delanlæg/rensningssystem med større justeringer eller udskiftninger af procesenhederne og det tilhørende udstyr. |
| Nyt støvreduktionssystem | Et støvreduktionssystem, der først er sat i drift på anlægsområdet efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner. |
| Eksisterende støvreduktionssystem | Et støvreduktionssystem, der ikke er et nyt støvreduktionssystem. |
| Ukondenserbare lugtende gasser (NCG) | Ukondenserbare lugtende gasser, dvs. ildelugtende gasser fra fremstillingen af kraftpapirmasse. |
| Koncentrerede ukondenserbare lugtende gasser (CNCG) | Koncentrerede ukondenserbare lugtende gasser (eller »stærkt lugtende gasser«): TRS-holdige gasser fra kogning, fordampning og fjernelse af kondensater. |
| Stærkt lugtende gasser | Koncentrerede ukondenserbare lugtende gasser (CNCG). |
| Svagt lugtende gasser | Fortyndede ukondenserbare lugtende gasser: TRS-holdige gasser, der ikke er stærkt lugtende gasser (f.eks. gasser fra tanke, vaskefiltre, flissiloer, kalkslamfiltre, tørremaskiner). |
| Svage restgasser | Svage gasser, der udledes på andre måder end gennem en genvindingskeddel, en kalkovn eller en TRS-brænder. |
| Kontinuerlig måling | Målinger ved hjælp af et automatisk målesystem (AMS), som er permanent monteret på anlægsområdet. |
| Periodisk måling | Fastsættelse af en målestørrelse (den givne størrelse, som skal måles) med angivne tidsintervaller ved hjælp af manuelle eller automatiske metoder. |
| Diffuse emissioner | Emissioner fra en direkte (ikke-kanaliseret) kontakt mellem flygtige stoffer eller støv og omgivelserne under normale driftsvilkår. |
| Integreret produktion | Papirmasse og papir/pap fremstilles samme anlægsområde. Papirmassen tørres normalt ikke før fremstillingen af papir/pap. |
| Ikke-integreret produktion | Enten a) fremstilling af papirmasse, som sælges på markedet, i fabrikker, der ikke anvender papirmaskiner, eller b) fremstilling af papir/pap udelukkende af papirmasse fremstillet i andre anlæg (papirmasse, som sælges på markedet). |
| Nettoproduktion | i) | For papirfabrikker: den salgbare produktion uden emballage efter det sidste rulleværk, dvs. inden omdannelse. |

Udtryk

Definition

Nyt delanlæg

Et delanlæg, der først er givet tilladelse til på anlægsområdet efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af et delanlæg på dets eksisterende fundament på anlægget efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner.

Eksisterende delanlæg

Et delanlæg, som ikke er et nyt delanlæg.

Større modernisering

En større ændring med hensyn til design eller teknologi af et delanlæg/rensningssystem med større justeringer eller udskiftninger af procesenhederne og det tilhørende udstyr.

Nyt støvreduktionssystem

Et støvreduktionssystem, der først er sat i drift på anlægsområdet efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner.

Eksisterende støvreduktionssystem

Et støvreduktionssystem, der ikke er et nyt støvreduktionssystem.

Ukondenserbare lugtende gasser (NCG)

Ukondenserbare lugtende gasser, dvs. ildelugtende gasser fra fremstillingen af kraftpapirmasse.

Koncentrerede ukondenserbare lugtende gasser (CNCG)

Koncentrerede ukondenserbare lugtende gasser (eller »stærkt lugtende gasser«): TRS-holdige gasser fra kogning, fordampning og fjernelse af kondensater.

Stærkt lugtende gasser

Koncentrerede ukondenserbare lugtende gasser (CNCG).

Svagt lugtende gasser

Fortyndede ukondenserbare lugtende gasser: TRS-holdige gasser, der ikke er stærkt lugtende gasser (f.eks. gasser fra tanke, vaskefiltre, flissiloer, kalkslamfiltre, tørremaskiner).

Svage restgasser

Svage gasser, der udledes på andre måder end gennem en genvindingskeddel, en kalkovn eller en TRS-brænder.

Kontinuerlig måling

Målinger ved hjælp af et automatisk målesystem (AMS), som er permanent monteret på anlægsområdet.

Periodisk måling

Fastsættelse af en målestørrelse (den givne størrelse, som skal måles) med angivne tidsintervaller ved hjælp af manuelle eller automatiske metoder.

Diffuse emissioner

Emissioner fra en direkte (ikke-kanaliseret) kontakt mellem flygtige stoffer eller støv og omgivelserne under normale driftsvilkår.

Integreret produktion

Papirmasse og papir/pap fremstilles samme anlægsområde. Papirmassen tørres normalt ikke før fremstillingen af papir/pap.

Ikke-integreret produktion

Enten a) fremstilling af papirmasse, som sælges på markedet, i fabrikker, der ikke anvender papirmaskiner, eller b) fremstilling af papir/pap udelukkende af papirmasse fremstillet i andre anlæg (papirmasse, som sælges på markedet).

Nettoproduktion

i)

For papirfabrikker: den salgbare produktion uden emballage efter det sidste rulleværk, dvs. inden omdannelse.

| ii) | For offlinebelægningsmaskiner: produktion efter belægning. |
| --- | --- |

ii)

For offlinebelægningsmaskiner: produktion efter belægning.

| iii) | For tissuefabrikker: salgbar produktion efter tissuemaskinen inden eventuel omrulning og uden eventuel rulle. |
| --- | --- |

iii)

For tissuefabrikker: salgbar produktion efter tissuemaskinen inden eventuel omrulning og uden eventuel rulle.

| iv) | For papirmassefabrikker: produktion efter emballering (ADt). |
| --- | --- |

iv)

For papirmassefabrikker: produktion efter emballering (ADt).

| v) | For integrerede fabrikker: Ved nettoproduktion af papirmasse forstås produktion efter emballering (ADt) plus den papirmasse, der overføres til papirfabrikken (papirmasse beregnet ved 90 % tørhed, dvs. lufttør). Nettoproduktion af papir: som i). |
| --- | --- |

v)

For integrerede fabrikker: Ved nettoproduktion af papirmasse forstås produktion efter emballering (ADt) plus den papirmasse, der overføres til papirfabrikken (papirmasse beregnet ved 90 % tørhed, dvs. lufttør). Nettoproduktion af papir: som i).

Specialpapirfabrik

En fabrik, der fremstiller flere papir- og papkvaliteter til særlige formål (industrielle og/eller ikke-industrielle), som har særlige egenskaber, relativt begrænsede endelige anvendelsesformål på markedet eller nicheanvendelsesformål, og som ofte er specifikt designet til en bestemt kundegruppe eller slutbrugergruppe. Eksempler på specialpapir er cigaretpapir, filterpapir, metalpapir, termokopieringspapir, selvkopierende papir, selvklæbende etiketter, castcoated papir og gipspladekarton og specialpapir til voksbehandling, isolering, tagbelægning, asfaltering og andre specifikke anvendelsesformål eller behandlinger. Alle disse typer henhører ikke under standardpapirkategorierne.

Hårdt træ

Gruppe af træsorter, herunder asp, bøg, birk og eukalyptus. Udtrykket hårdt træ bruges som modsætning til blødt træ.

Blødt træ

Træ fra nåletræer, herunder f.eks. fyrretræ og gran. Udtrykket blødt træ bruges som modsætning til hårdt træ.

Kaustificering

Proces i kalkcyklussen, hvor hydroxid (hvidlud) regenereres ved reaktionen Ca(OH)2 + CO3
  2– → CaCO3 (s) + 2 OH–.

FORKORTELSER

| Udtryk | Definition |
| --- | --- |
| ADt | Air Dry ton (papirmasse) udtrykt som 90 % tørhed. |
| AOX | Adsorberbare organiske halogenforbindelser målt i henhold til EN ISO: 9562-standardmetoden for spildevand. |
| BOD | Biokemisk iltforbrug. Den mængde opløst ilt, der er nødvendig for, at mikroorganismer kan nedbryde organiske stoffer i spildevand. |
| CMP | Kemisk mekanisk papirmasse. |
| CTMP | Kemisk termomekanisk papirmasse. |
| COD | Kemisk iltforbrug; mængden af kemisk oxiderbare organiske stoffer i spildevand (normalt i henhold til analyse ved oxidering af dichromat). |
| DS | Tørstoffer, udtrykt som vægtprocent. |
| DTPA | Diethylentriaminpentaeddikesyre (kompleksdanner/chelatdanner anvendt til peroxidblegning). |
| ECF | Uden brug af frit chlor. |
| EDTA | Ethylendiamintetraeddikesyre (kompleksdanner/chelatdanner). |
| H2S | Hydrogensulfid. |
| LWC | »Light weight coated paper«-papir. |
| NOx | Summen af nitrogenoxid (NO) og nitrogendioxid (NO2) udtrykt som NO2. |
| NSSC | Neutral halvkemisk sulfitproces. |
| RCF | Genvundne fibre. |
| SO2 | Svovldioxid. |
| TCF | Uden brug af chlor. |
| Totalt kvælstof (Tot-N) | Totalt kvælstof (Tot-N) udtrykt som N omfatter organisk nitrogen, fri ammoniak og ammonium (NH4
  +–N), nitritter (NO2
  ––N) og nitrater (NO3
  ––N). |
| Totalt fosfor (Tot-P) | Totalt fosfor (Tot-P) udtrykt som P omfatter opløst fosfor plus eventuelt ikke-opløseligt fosfor overført til spildevandet i form af bundfald eller i mikrober. |
| TMP | Termomekanisk papirmasse. |
| TOC | Totalt organisk kulstof. |
| TRS | Totalt reduceret svovl. Summen af følgende reducerede ildelugtende svovlforbindelser, der genereres i forbindelse med fremstillingen af papirmassen: hydrogensulfid, methylmercaptan, dimethylsulfid og dimethyldisulfid, udtrykt som svovl. |
| TSS | Totalt suspenderet stof (i spildevand). Suspenderet stof består af små fiberfragmenter, fyldstoffer, småpartikler, ikke-bundfældet biomasse (agglomeration af mikroorganismer) og andre små partikler. |
| VOC | Flygtige organiske forbindelser som defineret i artikel 3, nr. 45), i direktiv 2010/75/EU. |

Udtryk

Definition

ADt

Air Dry ton (papirmasse) udtrykt som 90 % tørhed.

AOX

Adsorberbare organiske halogenforbindelser målt i henhold til EN ISO: 9562-standardmetoden for spildevand.

BOD

Biokemisk iltforbrug. Den mængde opløst ilt, der er nødvendig for, at mikroorganismer kan nedbryde organiske stoffer i spildevand.

CMP

Kemisk mekanisk papirmasse.

CTMP

Kemisk termomekanisk papirmasse.

COD

Kemisk iltforbrug; mængden af kemisk oxiderbare organiske stoffer i spildevand (normalt i henhold til analyse ved oxidering af dichromat).

DS

Tørstoffer, udtrykt som vægtprocent.

DTPA

Diethylentriaminpentaeddikesyre (kompleksdanner/chelatdanner anvendt til peroxidblegning).

ECF

Uden brug af frit chlor.

EDTA

Ethylendiamintetraeddikesyre (kompleksdanner/chelatdanner).

H2S

Hydrogensulfid.

LWC

»Light weight coated paper«-papir.

NOx

Summen af nitrogenoxid (NO) og nitrogendioxid (NO2) udtrykt som NO2.

NSSC

Neutral halvkemisk sulfitproces.

RCF

Genvundne fibre.

SO2

Svovldioxid.

TCF

Uden brug af chlor.

Totalt kvælstof (Tot-N)

Totalt kvælstof (Tot-N) udtrykt som N omfatter organisk nitrogen, fri ammoniak og ammonium (NH4
  +–N), nitritter (NO2
  ––N) og nitrater (NO3
  ––N).

Totalt fosfor (Tot-P)

Totalt fosfor (Tot-P) udtrykt som P omfatter opløst fosfor plus eventuelt ikke-opløseligt fosfor overført til spildevandet i form af bundfald eller i mikrober.

TMP

Termomekanisk papirmasse.

TOC

Totalt organisk kulstof.

TRS

Totalt reduceret svovl. Summen af følgende reducerede ildelugtende svovlforbindelser, der genereres i forbindelse med fremstillingen af papirmassen: hydrogensulfid, methylmercaptan, dimethylsulfid og dimethyldisulfid, udtrykt som svovl.

TSS

Totalt suspenderet stof (i spildevand). Suspenderet stof består af små fiberfragmenter, fyldstoffer, småpartikler, ikke-bundfældet biomasse (agglomeration af mikroorganismer) og andre små partikler.

VOC

Flygtige organiske forbindelser som defineret i artikel 3, nr. 45), i direktiv 2010/75/EU.

1.1.   GENERELLE BAT-KONKLUSIONER FOR PAPIRMASSE- OG PAPIRINDUSTRIEN

De processpecifikke BAT-konklusioner i punkt 1.2-1.6 finder anvendelse ud over de generelle BAT-konklusioner, der er nævnt i dette punkt.

1.1.1.   Miljøledelsessystem

| BAT 1. | Den bedste tilgængelige teknik til at forbedre de overordnede miljøpræstationer for delanlæg, der fremstiller papirmasse, papir og pap, er at gennemføre og overholde et miljøledelsessystem, som omfatter alle de følgende elementer: |
| --- | --- |

BAT 1.

Den bedste tilgængelige teknik til at forbedre de overordnede miljøpræstationer for delanlæg, der fremstiller papirmasse, papir og pap, er at gennemføre og overholde et miljøledelsessystem, som omfatter alle de følgende elementer:

| a) | engagement fra ledelsens side, herunder den øverste ledelse |
| --- | --- |

a)

engagement fra ledelsens side, herunder den øverste ledelse

| b) | definition af en miljøpolitik, der omfatter kontinuerlig forbedring af anlægget, fastlagt af ledelsen |
| --- | --- |

b)

definition af en miljøpolitik, der omfatter kontinuerlig forbedring af anlægget, fastlagt af ledelsen

| c) | planlægning og fastsættelse af de nødvendige procedurer, målsætninger og mål sammen med finansiel planlægning og investering |
| --- | --- |

c)

planlægning og fastsættelse af de nødvendige procedurer, målsætninger og mål sammen med finansiel planlægning og investering

| d) | gennemførelse af procedurerne med særlig vægt på:






  i) | struktur og ansvar |
| --- | --- | --- |

d)

gennemførelse af procedurerne med særlig vægt på:

i)

struktur og ansvar

| ii) | uddannelse, bevidstgørelse og kompetence |
| --- | --- |

ii)

uddannelse, bevidstgørelse og kompetence

| iii) | kommunikation |
| --- | --- |

iii)

kommunikation

| iv) | inddragelse af medarbejdere |
| --- | --- |

iv)

inddragelse af medarbejdere

| v) | dokumentation |
| --- | --- |

v)

dokumentation

| vi) | effektiv processtyring |
| --- | --- |

vi)

effektiv processtyring

| vii) | vedligeholdelsesprogrammer |
| --- | --- |

vii)

vedligeholdelsesprogrammer

| viii) | nødberedskab og indsatskapacitet |
| --- | --- |

viii)

nødberedskab og indsatskapacitet

| ix) | sikring af overensstemmelse med miljølovgivning |
| --- | --- |

ix)

sikring af overensstemmelse med miljølovgivning

| e) | kontrol af effektivitet og gennemførelse af korrigerende foranstaltninger med særlig vægt på:






  i) | overvågning og måling (se også referencedokumentet om generelle principper for overvågning) |
| --- | --- | --- |

e)

kontrol af effektivitet og gennemførelse af korrigerende foranstaltninger med særlig vægt på:

i)

overvågning og måling (se også referencedokumentet om generelle principper for overvågning)

| ii) | korrigerende og forebyggende handlinger |
| --- | --- |

ii)

korrigerende og forebyggende handlinger

| iii) | vedligeholdelse af dokumentation |
| --- | --- |

iii)

vedligeholdelse af dokumentation

| iv) | uafhængig (når dette er muligt) intern og ekstern revision med henblik på at fastslå, om miljøledelsessystemet er i overensstemmelse med planlagte ordninger, og om det gennemføres og vedligeholdes korrekt |
| --- | --- |

iv)

uafhængig (når dette er muligt) intern og ekstern revision med henblik på at fastslå, om miljøledelsessystemet er i overensstemmelse med planlagte ordninger, og om det gennemføres og vedligeholdes korrekt

| f) | gennemgang af miljøledelsessystemet og dets fortsatte egnethed, tilstrækkelighed og effektivitet udført af den øverste ledelse |
| --- | --- |

f)

gennemgang af miljøledelsessystemet og dets fortsatte egnethed, tilstrækkelighed og effektivitet udført af den øverste ledelse

| g) | tilpasning til udviklingen af renere teknologier |
| --- | --- |

g)

tilpasning til udviklingen af renere teknologier

| h) | overvejelse af miljøpåvirkningerne af den endelige nedlukning af anlægget i konstruktionsfasen for et nyt delanlæg og i hele dets driftslevetid |
| --- | --- |

h)

overvejelse af miljøpåvirkningerne af den endelige nedlukning af anlægget i konstruktionsfasen for et nyt delanlæg og i hele dets driftslevetid

| i) | generel anvendelse af benchmarking for de enkelte sektorer. |
| --- | --- |

i)

generel anvendelse af benchmarking for de enkelte sektorer.

Anvendelsesområde

Miljøledelsessystemets omfang (f.eks. detaljeringsniveau) og karakter (f.eks. standardiseret eller ikke-standardiseret) hænger generelt sammen med anlæggets karakter, størrelse og kompleksitet samt de miljøpåvirkninger, det kan have.

1.1.2.   Materialestyring og gode husholdningsteknikker

| BAT 2. | Den bedste tilgængelige teknik er at anvende principperne om god husholdning for at minimere produktionsprocessens miljøpåvirkninger ved at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 2.

Den bedste tilgængelige teknik er at anvende principperne om god husholdning for at minimere produktionsprocessens miljøpåvirkninger ved at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Nøje udvælgelse og kontrol af kemikalier og tilsætningsstoffer |
| b | Analyse af input-output ved hjælp af en fortegnelse over kemikalier, herunder mængder og toksikologiske egenskaber |
| c | Minimering af kemikalieforbruget til det minimumsniveau, der stilles krav om i kvalitetsspecifikationerne for det færdige produkt |
| d | Undgåelse af anvendelsen af skadelige stoffer (f.eks. nonylphenolethoxylat-holdige dispergeringsmidler, rengøringsmidler eller overfladeaktive midler) og erstatning med mindre skadelige alternativer |
| e | Minimering af tilførslen af stoffer til jorden ved lækage, aflejring og uhensigtsmæssig oplagring af råmaterialer, produkter eller restprodukter |
| f | Oprettelse af et program for forvaltning af spild og øget indeslutning af relevante kilder med henblik på forebyggelse af forurening af jord og grundvand |
| g | Passende udformning af rør- og lagersystemer med henblik på at holde overfladerne rene og mindske behovet for skylning og rengøring |

Teknik

a

Nøje udvælgelse og kontrol af kemikalier og tilsætningsstoffer

b

Analyse af input-output ved hjælp af en fortegnelse over kemikalier, herunder mængder og toksikologiske egenskaber

c

Minimering af kemikalieforbruget til det minimumsniveau, der stilles krav om i kvalitetsspecifikationerne for det færdige produkt

d

Undgåelse af anvendelsen af skadelige stoffer (f.eks. nonylphenolethoxylat-holdige dispergeringsmidler, rengøringsmidler eller overfladeaktive midler) og erstatning med mindre skadelige alternativer

e

Minimering af tilførslen af stoffer til jorden ved lækage, aflejring og uhensigtsmæssig oplagring af råmaterialer, produkter eller restprodukter

f

Oprettelse af et program for forvaltning af spild og øget indeslutning af relevante kilder med henblik på forebyggelse af forurening af jord og grundvand

g

Passende udformning af rør- og lagersystemer med henblik på at holde overfladerne rene og mindske behovet for skylning og rengøring

| BAT 3. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere frigivelsen af organiske chelatdannere, der ikke er let bionedbrydelige, f.eks. EDTA eller DTPA, fra peroxidblegning, er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 3.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere frigivelsen af organiske chelatdannere, der ikke er let bionedbrydelige, f.eks. EDTA eller DTPA, fra peroxidblegning, er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Fastsættelse af den mængde chelatdannere, der frigives til omgivelserne, ved hjælp af periodiske målinger | Kan ikke anvendes på fabrikker, der ikke anvender chelatdannere |
| b | Procesoptimering med henblik på at reducere forbruget og udledningen af chelatdannere, der ikke er let bionedbrydelige | Kan ikke anvendes i delanlæg, der fjerner mindst 70 % af EDTA/DTPA i deres spildevandsrensningsanlæg eller -proces |
| c | Fortrinsvis brug af bionedbrydelige eller eliminerbare chelatdannere og gradvis udfasning af ikke-nedbrydelige produkter | Anvendelsen afhænger af adgangen til passende erstatninger (bionedbrydelige stoffer, der f.eks. opfylder kravene til papirmassens lyshed) |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Fastsættelse af den mængde chelatdannere, der frigives til omgivelserne, ved hjælp af periodiske målinger

Kan ikke anvendes på fabrikker, der ikke anvender chelatdannere

b

Procesoptimering med henblik på at reducere forbruget og udledningen af chelatdannere, der ikke er let bionedbrydelige

Kan ikke anvendes i delanlæg, der fjerner mindst 70 % af EDTA/DTPA i deres spildevandsrensningsanlæg eller -proces

c

Fortrinsvis brug af bionedbrydelige eller eliminerbare chelatdannere og gradvis udfasning af ikke-nedbrydelige produkter

Anvendelsen afhænger af adgangen til passende erstatninger (bionedbrydelige stoffer, der f.eks. opfylder kravene til papirmassens lyshed)

1.1.3.   Vand- og spildevandsbehandling

| BAT 4. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere produktionen og forureningsbelastningen af spildevand fra opbevaring og forarbejdning af træ er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 4.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere produktionen og forureningsbelastningen af spildevand fra opbevaring og forarbejdning af træ er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Tør afbarkning (beskrivelse i punkt 1.7.2.1) | Begrænset anvendelse, når der er behov for høj renhed og lyshed i forbindelse med TCF-blegning |
| b | Håndtering af træstammer på en sådan måde, at det undgås, at bark og træ kontamineres med sand og sten | Kan anvendes generelt |
| c | Belægning af trælageret og særlig de overflader, der anvendes til opbevaring af flis | Anvendelsen kan være begrænset som følge af størrelsen af trælageret og opbevaringsområdet |
| d | Kontrol med gennemstrømningen af rindende vand og minimering af overfladeafstrømningsvand fra trælageret | Kan anvendes generelt |
| e | Indsamling af forurenet afstrømningsvand fra trælageret og udskillelse af spildevand med suspenderet stof inden biologisk behandling | Anvendelsen kan være begrænset som følge af afstrømningsvandets forureningsgrad (lav koncentration) og/eller spildevandsrensningsanlæggets størrelse (store mængder) |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Tør afbarkning (beskrivelse i punkt 1.7.2.1)

Begrænset anvendelse, når der er behov for høj renhed og lyshed i forbindelse med TCF-blegning

b

Håndtering af træstammer på en sådan måde, at det undgås, at bark og træ kontamineres med sand og sten

Kan anvendes generelt

c

Belægning af trælageret og særlig de overflader, der anvendes til opbevaring af flis

Anvendelsen kan være begrænset som følge af størrelsen af trælageret og opbevaringsområdet

d

Kontrol med gennemstrømningen af rindende vand og minimering af overfladeafstrømningsvand fra trælageret

Kan anvendes generelt

e

Indsamling af forurenet afstrømningsvand fra trælageret og udskillelse af spildevand med suspenderet stof inden biologisk behandling

Anvendelsen kan være begrænset som følge af afstrømningsvandets forureningsgrad (lav koncentration) og/eller spildevandsrensningsanlæggets størrelse (store mængder)

Den BAT-relaterede spildevandsudledning fra tør afbarkning er på 0,5-2,5 m3/ADt.

| BAT 5. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere brug af ferskvand og produktion af spildevand er at lukke vandkredsløbet, i det omfang det er teknisk muligt i forhold til den papirmasse- og papirkvalitet, der fremstilles, ved at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 5.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere brug af ferskvand og produktion af spildevand er at lukke vandkredsløbet, i det omfang det er teknisk muligt i forhold til den papirmasse- og papirkvalitet, der fremstilles, ved at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Overvågning og optimering af vandforbruget | Kan anvendes generelt |
| b | Vurdering af mulighederne for vandrecirkulation |
| c | Afvejning af graden af lukning af vandkredsløb og potentielle ulemper; tilføjelse af yderligere udstyr, hvis det er nødvendigt |
| d | Adskillelse af mindre forurenet pakningsvand fra pumper til dannelse af vakuum og genanvendelse |
| e | Adskillelse af rent kølevand fra forurenet procesvand og genanvendelse |
| f | Genanvendelse af procesvand som erstatning for ferskvand (vandrecirkulation og lukning af vandkredsløb) | Kan anvendes i nye delanlæg og ved større moderniseringer.
  Anvendelsen kan være begrænset som følge af krav til vandkvalitet og/eller produktkvalitet eller som følge af tekniske begrænsninger (f.eks. udfældning/aflejring i vandsystemet) eller øgede lugtgener |
| g | Behandling på produktionslinjen af (en del af) procesvandet med henblik på at forbedre vandkvaliteten for at muliggøre recirkulation eller genanvendelse | Kan anvendes generelt |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Overvågning og optimering af vandforbruget

Kan anvendes generelt

b

Vurdering af mulighederne for vandrecirkulation

c

Afvejning af graden af lukning af vandkredsløb og potentielle ulemper; tilføjelse af yderligere udstyr, hvis det er nødvendigt

d

Adskillelse af mindre forurenet pakningsvand fra pumper til dannelse af vakuum og genanvendelse

e

Adskillelse af rent kølevand fra forurenet procesvand og genanvendelse

f

Genanvendelse af procesvand som erstatning for ferskvand (vandrecirkulation og lukning af vandkredsløb)

Kan anvendes i nye delanlæg og ved større moderniseringer.

Anvendelsen kan være begrænset som følge af krav til vandkvalitet og/eller produktkvalitet eller som følge af tekniske begrænsninger (f.eks. udfældning/aflejring i vandsystemet) eller øgede lugtgener

g

Behandling på produktionslinjen af (en del af) procesvandet med henblik på at forbedre vandkvaliteten for at muliggøre recirkulation eller genanvendelse

Kan anvendes generelt

Den BAT-relaterede spildevandsudledning på udledningsstedet efter spildevandsbehandling er (som årsgennemsnit):

| Sektor | BAT-relateret spildevandsudledning |
| --- | --- |
| Bleget kraft | 25-50 m3/ADt |
| Ubleget kraft | 15-40 m3/ADt |
| Bleget sulfitpapirmasse | 25-50 m3/ADt |
| Magnefitmasse | 45-70 m3/ADt |
| Opløselig papirmasse | 40-60 m3/ADt |
| NSSC-masse | 11-20 m3/ADt |
| Mekanisk papirmasse | 9-16 m3/t |
| CTMP og CMP | 9-16 m3/ADt |
| RCF-papirfabrikker uden afsværtning | 1,5-10 m3/t (den øverste ende af intervallet anvendes primært ved fremstilling af falseæskekarton) |
| RCF-papirfabrikker med afsværtning | 8-15 m3/t |
| RCF-baserede tissuepapirfabrikker med afsværtning | 10-25 m3/t |
| Ikke-integrerede papirfabrikker | 3,5-20 m3/t |

Sektor

BAT-relateret spildevandsudledning

Bleget kraft

25-50 m3/ADt

Ubleget kraft

15-40 m3/ADt

Bleget sulfitpapirmasse

25-50 m3/ADt

Magnefitmasse

45-70 m3/ADt

Opløselig papirmasse

40-60 m3/ADt

NSSC-masse

11-20 m3/ADt

Mekanisk papirmasse

9-16 m3/t

CTMP og CMP

9-16 m3/ADt

RCF-papirfabrikker uden afsværtning

1,5-10 m3/t (den øverste ende af intervallet anvendes primært ved fremstilling af falseæskekarton)

RCF-papirfabrikker med afsværtning

8-15 m3/t

RCF-baserede tissuepapirfabrikker med afsværtning

10-25 m3/t

Ikke-integrerede papirfabrikker

3,5-20 m3/t

1.1.4.   Energiforbrug og -effektivitet

| BAT 6. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere brændstof- og energiforbruget i papirmasse- og papirfabrikker er at anvende teknik a og en kombination af de øvrige teknikker nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 6.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere brændstof- og energiforbruget i papirmasse- og papirfabrikker er at anvende teknik a og en kombination af de øvrige teknikker nedenfor.

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Anvendelse af et energiledelsessystem, der omfatter alle nedenstående elementer:






  i) | Vurdering af fabrikkens samlede energiforbrug og -produktion |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Anvendelse af et energiledelsessystem, der omfatter alle nedenstående elementer:

i)

Vurdering af fabrikkens samlede energiforbrug og -produktion

| ii) | Lokalisering, måling og optimering af mulighederne for energigenvinding |
| --- | --- |

ii)

Lokalisering, måling og optimering af mulighederne for energigenvinding

| iii) | Overvågning og sikring af optimalt energiforbrug |
| --- | --- |

iii)

Overvågning og sikring af optimalt energiforbrug

Kan anvendes generelt

b

Energigenvinding ved forbrænding af de affalds- og restprodukter fra fremstillingen af papirmasse og papir, der har højt organisk indhold og varmeværdi, idet der tages højde for BAT 12

Kan kun anvendes, hvis der ikke er mulighed for genbrug eller genanvendelse af affalds- og restprodukter fra fremstillingen af papirmasse og papir med højt organisk indhold og høj varmeværdi

c

I videst mulig udstrækning dækning af efterspørgslen efter damp og elektricitet med kombineret kraftvarmeproduktion

Kan anvendes i alle nye delanlæg og ved større moderniseringer af kraftværket. Anvendelsen i eksisterende delanlæg kan være begrænset som følge af fabrikkens indretning og plads

d

Brug af overskydende varme til tørring af biomasse og slam, opvarmning af kedelfødevand og procesvand, opvarmning af bygninger osv.

Anvendelsen af denne teknik kan være begrænset i tilfælde, hvor varmekilderne og lokaliteterne er langt fra hinanden

e

Brug af termokompressorer

Kan anvendes i både nye og eksisterende delanlæg for alle papirkvaliteter og for belægningsmaskiner, hvis der er adgang til mellemtryksdamp

f

Isolation af damp- og kondensatrørfittings

Kan anvendes generelt

g

Brug af energieffektive vakuumsystemer til afvanding

h

Brug af højeffektive elektriske motorer, pumper og røreværk

i

Brug af frekvensinvertere til ventilatorer, kompressorer og pumper

j

Sikring af damptrykniveauers overensstemmelse med de reelle trykbehov

Beskrivelse

Teknik c:Samtidig produktion af varme og elektrisk og/eller mekanisk energi i én enkelt proces, et såkaldt kraftvarmeværk. Kraftvarmeværker i papirmasse- og papirindustrien anvender normalt damp- og/eller gasturbiner. Den økonomiske levedygtighed (mulige besparelser og tilbagebetalingstid) afhænger primært af omkostningerne til elektricitet og brændstoffer.

1.1.5.   Emissioner af lugt

For så vidt angår emissioner af ildelugtende svovlholdige gasser fra kraft- og sulfitpapirmassefabrikker henvises til de processpecifikke BAT i punkt 1.2.2 og 1.3.2.

| BAT 7. | Den bedste tilgængelige teknik til at forebygge og reducere emissionen af lugtende forbindelser fra spildevandssystemet er at anvende en kombination af nedenstående teknikker. |
| --- | --- |

BAT 7.

Den bedste tilgængelige teknik til at forebygge og reducere emissionen af lugtende forbindelser fra spildevandssystemet er at anvende en kombination af nedenstående teknikker.

| | Teknik |
| --- | --- |
| I.   Gælder for lugte i forbindelse med lukkede vandkredsløb |
| a | Design af papirfabriksprocesser og tanke, rør og kar til lagerformål og opbevaring af vand på en sådan måde, at lange retentionstider, døde zoner eller områder med dårlig blanding i vandkredsløb og relaterede enheder forhindres med henblik på at undgå ukontrollerede aflejringer og forrådnelse og nedbrydning af organisk og biologisk materiale. |
| b | Brug af biocider, dispergeringsmidler eller oxidationsmidler (f.eks. katalytisk desinfektion med hydrogenperoxid) til at kontrollere lugt og bakterievækst i forrådnelse. |
| c | Installation af interne behandlingsprocesser (»nyrer«) med henblik på at reducere koncentrationerne af organiske materialer og deraf følgende potentielle lugtproblemer i bagvandssystemet. |
| II.   Gælder for lugte i forbindelse med spildevandsbehandling og behandling af slam med henblik på at undgå forhold, hvor spildevand eller slam bliver anaerobt |
| a | Implementering af lukkede kloaksystemer med kontrollerede ventilationskanaler, i nogle tilfælde med anvendelse af kemikalier for at reducere dannelse af og oxidere hydrogensulfid i kloaksystemer. |
| b | Forhindring af overluftning i udligningsbassiner, men opretholdelse af tilstrækkelig blanding. |
| c | Sikring af luftningskapacitet og blandingsegenskaber i luftningstanke; regelmæssig gennemgang af luftningssystemet. |
| d | Sikring af, at indsamlingen af slam i det sekundære klaringsbassin og returslampumpen fungerer korrekt. |
| e | Begrænsning af retentionstiden for slam i slambeholdere ved kontinuerligt at sende slammet til afvandingsenhederne. |
| f | Forhindring af opbevaring af spildevandet i spildevandsbassinet længere end nødvendigt; spildevandsbassinet holdes tomt. |
| g | Hvis der anvendes slamtørring, behandling af ventilationsgasser fra varmeslamtørring ved vask og/eller biofiltrering (f.eks. kompostfiltre). |
| h | Undgåelse af luftkøletårne til ubehandlet spildevand ved at anvende pladevarmevekslere. |

Teknik

I.   Gælder for lugte i forbindelse med lukkede vandkredsløb

a

Design af papirfabriksprocesser og tanke, rør og kar til lagerformål og opbevaring af vand på en sådan måde, at lange retentionstider, døde zoner eller områder med dårlig blanding i vandkredsløb og relaterede enheder forhindres med henblik på at undgå ukontrollerede aflejringer og forrådnelse og nedbrydning af organisk og biologisk materiale.

b

Brug af biocider, dispergeringsmidler eller oxidationsmidler (f.eks. katalytisk desinfektion med hydrogenperoxid) til at kontrollere lugt og bakterievækst i forrådnelse.

c

Installation af interne behandlingsprocesser (»nyrer«) med henblik på at reducere koncentrationerne af organiske materialer og deraf følgende potentielle lugtproblemer i bagvandssystemet.

II.   Gælder for lugte i forbindelse med spildevandsbehandling og behandling af slam med henblik på at undgå forhold, hvor spildevand eller slam bliver anaerobt

a

Implementering af lukkede kloaksystemer med kontrollerede ventilationskanaler, i nogle tilfælde med anvendelse af kemikalier for at reducere dannelse af og oxidere hydrogensulfid i kloaksystemer.

b

Forhindring af overluftning i udligningsbassiner, men opretholdelse af tilstrækkelig blanding.

c

Sikring af luftningskapacitet og blandingsegenskaber i luftningstanke; regelmæssig gennemgang af luftningssystemet.

d

Sikring af, at indsamlingen af slam i det sekundære klaringsbassin og returslampumpen fungerer korrekt.

e

Begrænsning af retentionstiden for slam i slambeholdere ved kontinuerligt at sende slammet til afvandingsenhederne.

f

Forhindring af opbevaring af spildevandet i spildevandsbassinet længere end nødvendigt; spildevandsbassinet holdes tomt.

g

Hvis der anvendes slamtørring, behandling af ventilationsgasser fra varmeslamtørring ved vask og/eller biofiltrering (f.eks. kompostfiltre).

h

Undgåelse af luftkøletårne til ubehandlet spildevand ved at anvende pladevarmevekslere.

1.1.6.   Overvågning af nøgleprocesparametre og emissioner til vand og luft

| BAT 8. | Den bedste tilgængelige teknik er at overvåge nøgleprocesparametrene i henhold til tabellen nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 8.

Den bedste tilgængelige teknik er at overvåge nøgleprocesparametrene i henhold til tabellen nedenfor.

| I.   Overvågning af de nøgleprocesparametre, der er relevante for emissioner til luft |
| --- |
| Parameter | Overvågningsfrekvens |
| Tryk, temperatur og ilt-, CO- og vanddampindhold i røggas i forbindelse med forbrændingsprocesser | Kontinuerligt |
| II.   Overvågning af de nøgleprocesparametre, der er relevante for emissioner til vand |
| Parameter | Overvågningsfrekvens |
| Vandstrøm, -temperatur og -pH | Kontinuerligt |
| P- og N-indhold i biomasse, slamvolumenindeks, overskydende ammoniak og orthofosfat i spildevandet og mikroskopikontrol af biomassen | Med mellemrum |
| Volumenstrøm og CH4-indhold i biogas produceret i forbindelse med anaerob spildevandsbehandling | Kontinuerligt |
| H2S- og CO2-indhold i biogas produceret i forbindelse med anaerob spildevandsbehandling | Med mellemrum |

I.   Overvågning af de nøgleprocesparametre, der er relevante for emissioner til luft

Parameter

Overvågningsfrekvens

Tryk, temperatur og ilt-, CO- og vanddampindhold i røggas i forbindelse med forbrændingsprocesser

Kontinuerligt

II.   Overvågning af de nøgleprocesparametre, der er relevante for emissioner til vand

Parameter

Overvågningsfrekvens

Vandstrøm, -temperatur og -pH

Kontinuerligt

P- og N-indhold i biomasse, slamvolumenindeks, overskydende ammoniak og orthofosfat i spildevandet og mikroskopikontrol af biomassen

Med mellemrum

Volumenstrøm og CH4-indhold i biogas produceret i forbindelse med anaerob spildevandsbehandling

Kontinuerligt

H2S- og CO2-indhold i biogas produceret i forbindelse med anaerob spildevandsbehandling

Med mellemrum

| BAT 9. | Den bedste tilgængelige teknik er at gennemføre overvågningen og målingen af emissioner til luft som angivet nedenfor løbende med den angivne frekvens og i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er den bedste tilgængelige teknik at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes informationer af tilsvarende videnskabelig kvalitet. |
| --- | --- |

BAT 9.

Den bedste tilgængelige teknik er at gennemføre overvågningen og målingen af emissioner til luft som angivet nedenfor løbende med den angivne frekvens og i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er den bedste tilgængelige teknik at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes informationer af tilsvarende videnskabelig kvalitet.

| | Parameter | Overvågningsfrekvens | Emissionskilde | Overvågning forbundet med |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | NOx og SO2 | Kontinuerligt | Genvindingskedel | BAT 21
  BAT 22
  BAT 36
  BAT 37 |
| Med mellemrum eller kontinuerligt | Kalkovn | BAT 24
  BAT 26 |
| Med mellemrum eller kontinuerligt | TRS-brænder | BAT 28
  BAT 29 |
| b | Støv | Med mellemrum eller kontinuerligt | Genvindingskedel (kraft) og kalkovn | BAT 23
  BAT 27 |
| Med mellemrum | Genvindingskedel (sulfit) | BAT 37 |
| c | TRS (herunder H2S) | Kontinuerligt | Genvindingskedel | BAT 21 |
| Med mellemrum eller kontinuerligt | Kalkovn og TRS-brænder | BAT 24
  BAT 25
  BAT 28 |
| Med mellemrum | Diffuse emissioner fra forskellige kilder (f.eks. fiberlinje, tanke, flissiloer osv.) og svage restgasser | BAT 11
  BAT 20 |
| d | NH3 | Med mellemrum | Genvindingskedel udstyret med SNCR | BAT 36 |

Parameter

Overvågningsfrekvens

Emissionskilde

Overvågning forbundet med

a

NOx og SO2

Kontinuerligt

Genvindingskedel

BAT 21

BAT 22

BAT 36

BAT 37

Med mellemrum eller kontinuerligt

Kalkovn

BAT 24

BAT 26

Med mellemrum eller kontinuerligt

TRS-brænder

BAT 28

BAT 29

b

Støv

Med mellemrum eller kontinuerligt

Genvindingskedel (kraft) og kalkovn

BAT 23

BAT 27

Med mellemrum

Genvindingskedel (sulfit)

BAT 37

c

TRS (herunder H2S)

Kontinuerligt

Genvindingskedel

BAT 21

Med mellemrum eller kontinuerligt

Kalkovn og TRS-brænder

BAT 24

BAT 25

BAT 28

Med mellemrum

Diffuse emissioner fra forskellige kilder (f.eks. fiberlinje, tanke, flissiloer osv.) og svage restgasser

BAT 11

BAT 20

d

NH3

Med mellemrum

Genvindingskedel udstyret med SNCR

BAT 36

| BAT 10. | Den bedste tilgængelige teknik er at gennemføre overvågningen af emissioner til vand som angivet nedenfor med den angivne frekvens og i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er den bedste tilgængelige teknik at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes informationer af tilsvarende videnskabelig kvalitet. |
| --- | --- |

BAT 10.

Den bedste tilgængelige teknik er at gennemføre overvågningen af emissioner til vand som angivet nedenfor med den angivne frekvens og i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er den bedste tilgængelige teknik at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes informationer af tilsvarende videnskabelig kvalitet.

| | Parameter | Overvågningsfrekvens | Overvågning forbundet med |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Kemisk iltforbrug (COD) eller
  Totalt organisk kulstof (TOC) (2) | Dagligt (3)
   (4) | BAT 19
  BAT 33
  BAT 40
  BAT 45
  BAT 50 |
| b | BOD5 eller BOD7 | Ugentligt (én gang om ugen) |
| c | Totalt suspenderet stof (TSS) | Dagligt (3)
   (4) |
| d | Totalt kvælstof | Ugentligt (én gang om ugen) (3) |
| e | Totalt fosfor | Ugentligt (én gang om ugen) (3) |
| f | EDTA, DTPA (5) | Månedligt (én gang om måneden) |
| g | AOX (i overensstemmelse med EN ISO 9562:2004) (6) | Månedligt (én gang om måneden) | BAT 19: bleget kraft |
| Hver anden måned | BAT 33: bortset fra TCF- og NSSC-fabrikker
  BAT 40: bortset fra CTMP- og CMP-fabrikker
  BAT 45
  BAT 50 |
| h | Relevante metaller (f.eks. Zn, Cu, Cd, Pb, Ni) | Én gang om året | |

Parameter

Overvågningsfrekvens

Overvågning forbundet med

a

Kemisk iltforbrug (COD) eller

Totalt organisk kulstof (TOC) (2)

Dagligt (3)
   (4)

BAT 19

BAT 33

BAT 40

BAT 45

BAT 50

b

BOD5 eller BOD7

Ugentligt (én gang om ugen)

c

Totalt suspenderet stof (TSS)

Dagligt (3)
   (4)

d

Totalt kvælstof

Ugentligt (én gang om ugen) (3)

e

Totalt fosfor

Ugentligt (én gang om ugen) (3)

f

EDTA, DTPA (5)

Månedligt (én gang om måneden)

g

AOX (i overensstemmelse med EN ISO 9562:2004) (6)

Månedligt (én gang om måneden)

BAT 19: bleget kraft

Hver anden måned

BAT 33: bortset fra TCF- og NSSC-fabrikker

BAT 40: bortset fra CTMP- og CMP-fabrikker

BAT 45

BAT 50

h

Relevante metaller (f.eks. Zn, Cu, Cd, Pb, Ni)

Én gang om året

| BAT 11. | Den bedste tilgængelige teknik er løbende overvågning og vurdering af diffuse TRS-emissioner fra relevante kilder. |
| --- | --- |

BAT 11.

Den bedste tilgængelige teknik er løbende overvågning og vurdering af diffuse TRS-emissioner fra relevante kilder.

Beskrivelse

Vurderingen af diffuse TRS-emissioner kan ske ved periodisk måling og vurdering af diffuse emissioner fra forskellige kilder (f.eks. fiberlinje, tanke, flissiloer osv.) ved direkte målinger.

1.1.7.   Affaldshåndtering

| BAT 12. | Den bedste tilgængelige teknik til at begrænse mængden af affald, der sendes til bortskaffelse, er at implementere et affaldsvurderings- og affaldshåndteringssystem (herunder affaldskortlægning) med henblik på at lette genanvendelse af affald eller, hvis det ikke er muligt, »anden genvinding«, herunder en kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 12.

Den bedste tilgængelige teknik til at begrænse mængden af affald, der sendes til bortskaffelse, er at implementere et affaldsvurderings- og affaldshåndteringssystem (herunder affaldskortlægning) med henblik på at lette genanvendelse af affald eller, hvis det ikke er muligt, »anden genvinding«, herunder en kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Separat indsamling af forskellige affaldsdele (herunder adskillelse og klassificering af farligt affald) | Se punkt 1.7.3 | Kan anvendes generelt |
| b | Samling af passende dele af restprodukter med henblik på at opnå blandinger, der er mere anvendelige | Kan anvendes generelt |
| c | Forbehandling af restprodukter fra processen inden genanvendelse eller genbrug | Kan anvendes generelt |
| d | Genvinding af materialer og genbrug af restprodukter fra processen på anlægsområdet | Kan anvendes generelt |
| e | Energigenvinding på eller uden for anlægsområdet af affald med højt organisk indhold | For så vidt angår anvendelse uden for anlægsområdet, afhænger anvendelsen af en tredjepart |
| f | Ekstern anvendelse af materialer | Afhængig af tilstedeværelsen af en tredjepart |
| g | Forbehandling af affald inden bortskaffelse | Kan anvendes generelt |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelsesområde

a

Separat indsamling af forskellige affaldsdele (herunder adskillelse og klassificering af farligt affald)

Se punkt 1.7.3

Kan anvendes generelt

b

Samling af passende dele af restprodukter med henblik på at opnå blandinger, der er mere anvendelige

Kan anvendes generelt

c

Forbehandling af restprodukter fra processen inden genanvendelse eller genbrug

Kan anvendes generelt

d

Genvinding af materialer og genbrug af restprodukter fra processen på anlægsområdet

Kan anvendes generelt

e

Energigenvinding på eller uden for anlægsområdet af affald med højt organisk indhold

For så vidt angår anvendelse uden for anlægsområdet, afhænger anvendelsen af en tredjepart

f

Ekstern anvendelse af materialer

Afhængig af tilstedeværelsen af en tredjepart

g

Forbehandling af affald inden bortskaffelse

Kan anvendes generelt

1.1.8.   Emissioner til vand

Flere oplysninger om spildevandsrensning i papirmasse- og papirfabrikker og processpecifikke BAT-AEL-værdier findes i punkt 1.2-1.6.

| BAT 13. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere emissionen af næringsstoffer (kvælstof og fosfor) til vandrecipienter er at erstatte kemiske tilsætningsstoffer med højt kvælstof- og fosforindhold med tilsætningsstoffer med lavt kvælstof- og fosforindhold. |
| --- | --- |

BAT 13.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere emissionen af næringsstoffer (kvælstof og fosfor) til vandrecipienter er at erstatte kemiske tilsætningsstoffer med højt kvælstof- og fosforindhold med tilsætningsstoffer med lavt kvælstof- og fosforindhold.

Anvendelsesområde

Kan anvendes, hvis kvælstoffet i de kemiske tilsætningsstoffer ikke er biotilgængeligt (dvs. at det ikke kan fungere som næringsstof i biologisk rensning), eller hvis der er overskud på næringsstofbalancen.

| BAT 14. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere emissionen af forurenende stoffer til vandrecipienter er at anvende en passende kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 14.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere emissionen af forurenende stoffer til vandrecipienter er at anvende en passende kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a | Primær (fysisk-kemisk) behandling | Se punkt 1.7.2.2 |
| b | Sekundær (biologisk) behandling (7) |

Teknik

Beskrivelse

a

Primær (fysisk-kemisk) behandling

Se punkt 1.7.2.2

b

Sekundær (biologisk) behandling (7)

| BAT 15. | Når der er brug for yderligere bortskaffelse af organiske stoffer, kvælstof eller fosfor, er den bedste tilgængelige teknik at bruge tertiær behandling som beskrevet i punkt 1.7.2.2. |
| --- | --- |

BAT 15.

Når der er brug for yderligere bortskaffelse af organiske stoffer, kvælstof eller fosfor, er den bedste tilgængelige teknik at bruge tertiær behandling som beskrevet i punkt 1.7.2.2.

| BAT 16. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere emissionen af forurenende stoffer til vandrecipienter fra biologiske spildevandsrensningsanlæg er at anvende en passende kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 16.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere emissionen af forurenende stoffer til vandrecipienter fra biologiske spildevandsrensningsanlæg er at anvende en passende kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Passende udformning og drift af det biologiske rensningsanlæg |
| b | Løbende kontrol af den aktive biomasse |
| c | Justering af forsyningen af næringsstoffer (kvælstof og fosfor) til den aktive biomasses reelle behov |

Teknik

a

Passende udformning og drift af det biologiske rensningsanlæg

b

Løbende kontrol af den aktive biomasse

c

Justering af forsyningen af næringsstoffer (kvælstof og fosfor) til den aktive biomasses reelle behov

1.1.9.   Støjemissioner

| BAT 17. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere støjemissionerne fra fremstilling af papirmasse og papir er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 17.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere støjemissionerne fra fremstilling af papirmasse og papir er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Støjreduktionsprogram | Et støjreduktionsprogram omfatter identifikation af kilder og berørte områder, beregninger og målinger af støjniveauer med henblik på at rangordne kilderne i henhold til støjniveau og identifikation af den mest omkostningseffektive kombination af teknikker samt gennemførelse og overvågning heraf. | Kan anvendes generelt. |
| b | Strategisk planlægning af placering af udstyr, anlæg og bygninger | Støjniveauet kan reduceres ved at øge afstanden mellem kilden og modtageren og ved at bruge bygninger som støjskærme. | Kan generelt anvendes i nye delanlæg. Ved eksisterende delanlæg kan der være begrænset mulighed for at flytte udstyr og produktionsanlæg, fordi der mangler plads, eller fordi det ville være forbundet med for store omkostninger. |
| c | Drifts- og forvaltningsteknikker i bygninger, der indeholder støjende udstyr | Der kan være tale om:






  — | bedre inspektion og vedligeholdelse af udstyr med henblik på at forhindre sammenbrud |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelsesområde

a

Støjreduktionsprogram

Et støjreduktionsprogram omfatter identifikation af kilder og berørte områder, beregninger og målinger af støjniveauer med henblik på at rangordne kilderne i henhold til støjniveau og identifikation af den mest omkostningseffektive kombination af teknikker samt gennemførelse og overvågning heraf.

Kan anvendes generelt.

b

Strategisk planlægning af placering af udstyr, anlæg og bygninger

Støjniveauet kan reduceres ved at øge afstanden mellem kilden og modtageren og ved at bruge bygninger som støjskærme.

Kan generelt anvendes i nye delanlæg. Ved eksisterende delanlæg kan der være begrænset mulighed for at flytte udstyr og produktionsanlæg, fordi der mangler plads, eller fordi det ville være forbundet med for store omkostninger.

c

Drifts- og forvaltningsteknikker i bygninger, der indeholder støjende udstyr

Der kan være tale om:

—

bedre inspektion og vedligeholdelse af udstyr med henblik på at forhindre sammenbrud

| — | lukning af døre og vinduer i overdækkede arealer |
| --- | --- |

—

lukning af døre og vinduer i overdækkede arealer

| — | betjening af udstyret foretaget af erfarent personale |
| --- | --- |

—

betjening af udstyret foretaget af erfarent personale

| — | undgåelse af støjende aktiviteter om natten |
| --- | --- |

—

undgåelse af støjende aktiviteter om natten

| — | regler for støjkontrol i forbindelse med vedligeholdelsesarbejde |
| --- | --- |

—

regler for støjkontrol i forbindelse med vedligeholdelsesarbejde

Kan anvendes generelt.

d

Afskærmning af støjende udstyr og anlæg

Afskærmning af støjende udstyr, herunder håndtering af træ, hydrauliske enheder og kompressorer i separate strukturer, f.eks. bygninger eller lydisolerede kabinetter, hvor beklædningen mellem inder- og yderside består af stødabsorberende materiale.

e

Brug af støjsvagt udstyr og støjdæmpere på udstyr og kanaler

f

Vibrationsisolering

Vibrationsisolering af maskiner og afkoblet anbringelse af støjkilderne og potentielt resonante komponenter.

g

Lydisolering af bygninger

Det omfatter potentielt brug af:

| — | lydabsorberende materialer i vægge og lofter |
| --- | --- |

—

lydabsorberende materialer i vægge og lofter

| — | lydisolerende døre |
| --- | --- |

—

lydisolerende døre

| — | termoruder |
| --- | --- |

—

termoruder

h

Støjbegrænsning

Støjspredning kan reduceres ved at indsætte barrierer mellem støjkilder og modtagere. Passende barrierer omfatter beskyttelsesmure, volde og bygninger. Passende teknikker til støjbegrænsning omfatter montering af lyddæmpere og dæmpningsled på støjende udstyr, f.eks. dampspjæld og ventilationskanaler på tørremaskiner.

Kan generelt anvendes i nye delanlæg. Ved eksisterende delanlæg kan der være begrænset mulighed for at indsætte barrierer, fordi der mangler plads.

i

Brug af større træhåndteringsmaskiner for at reducere løfte- og transporttider og støj fra træstammer, der falder ned på træstammestabler eller fødebordet.

Kan anvendes generelt.

j

Bedre arbejdsmetoder, f.eks. frigivelse af stammerne fra en lavere højde til stabler eller fødebordet; omgående feedback på støjniveauet for de ansatte.

1.1.10.   Nedlukning (ophør af drift)

| BAT 18. | Den bedste tilgængelige teknik til at forebygge forureningsrisici i forbindelse med nedlukning af et delanlæg er at anvende de generelle teknikker nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 18.

Den bedste tilgængelige teknik til at forebygge forureningsrisici i forbindelse med nedlukning af et delanlæg er at anvende de generelle teknikker nedenfor.

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Sikring af, at underjordiske tanke og rørsystemer undgås i udformningsfasen, eller at deres placering er velkendt og dokumenteret. |
| b | Udarbejdelse af anvisninger for tømning af procesudstyr, beholdere og rørsystemer. |
| c | Sikring af en ren lukning, når anlægget lukkes ned, f.eks. rengøring og sanering af anlægsområdet. Den naturlige jordfunktion bør om muligt opretholdes. |
| d | Brug af et overvågningsprogram, særlig for grundvand, for at opdage potentielle fremtidige virkninger på anlægsområdet eller i de omkringliggende områder. |
| e | Udvikling og vedligeholdelse af en ordning for nedlukning af anlægsområdet, som er baseret på risikoanalyser, og som omfatter en gennemsigtig tilrettelæggelse af nedlukningsarbejdet, idet der tages højde for relevante lokale specifikke forhold. |

Teknik

a

Sikring af, at underjordiske tanke og rørsystemer undgås i udformningsfasen, eller at deres placering er velkendt og dokumenteret.

b

Udarbejdelse af anvisninger for tømning af procesudstyr, beholdere og rørsystemer.

c

Sikring af en ren lukning, når anlægget lukkes ned, f.eks. rengøring og sanering af anlægsområdet. Den naturlige jordfunktion bør om muligt opretholdes.

d

Brug af et overvågningsprogram, særlig for grundvand, for at opdage potentielle fremtidige virkninger på anlægsområdet eller i de omkringliggende områder.

e

Udvikling og vedligeholdelse af en ordning for nedlukning af anlægsområdet, som er baseret på risikoanalyser, og som omfatter en gennemsigtig tilrettelæggelse af nedlukningsarbejdet, idet der tages højde for relevante lokale specifikke forhold.

1.2.   BAT-KONKLUSIONER FOR FREMSTILLING AF KRAFTPAPIRMASSE

For integrerede kraftpapirmasse- og -papirfabrikker gælder de processpecifikke BAT-konklusioner for papirfremstilling i punkt 1.6 ud over BAT-konklusionerne i dette punkt.

1.2.1.   Spildevand og emissioner til vand

| BAT 19. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere emissionen af forurenende stoffer til vandrecipienter fra hele fabrikken er at anvende TCF-blegning eller moderne ECF-blegning (se beskrivelse i punkt 1.7.2.1) og en passende kombination af teknikkerne i BAT 13, BAT 14, BAT 15 og BAT 16 og teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 19.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere emissionen af forurenende stoffer til vandrecipienter fra hele fabrikken er at anvende TCF-blegning eller moderne ECF-blegning (se beskrivelse i punkt 1.7.2.1) og en passende kombination af teknikkerne i BAT 13, BAT 14, BAT 15 og BAT 16 og teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Modificeret kogning inden blegning | Se punkt 1.7.2.1 | Kan anvendes generelt |
| b | Iltdelignificering inden blegning |
| c | Lukket filtrering og effektiv skylning af brunmasse |
| d | Delvist genbrug af procesvand i blegningsanlægget | Der kan være begrænset mulighed for genbrug af vand som følge af aflejring i forbindelse med blegning |
| e | Effektiv spildovervågning og -opbevaring med et passende genvindingssystem | Kan anvendes generelt |
| f | Opretholdelse af tilstrækkelig fordampning af sortlud og genvindingskedelkapacitet til at håndtere spidsbelastninger | Kan anvendes generelt |
| g | Fjernelse af de forurenede kondensater og genanvendelse af kondensaterne i processen |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelsesområde

a

Modificeret kogning inden blegning

Se punkt 1.7.2.1

Kan anvendes generelt

b

Iltdelignificering inden blegning

c

Lukket filtrering og effektiv skylning af brunmasse

d

Delvist genbrug af procesvand i blegningsanlægget

Der kan være begrænset mulighed for genbrug af vand som følge af aflejring i forbindelse med blegning

e

Effektiv spildovervågning og -opbevaring med et passende genvindingssystem

Kan anvendes generelt

f

Opretholdelse af tilstrækkelig fordampning af sortlud og genvindingskedelkapacitet til at håndtere spidsbelastninger

Kan anvendes generelt

g

Fjernelse af de forurenede kondensater og genanvendelse af kondensaterne i processen

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL-værdier)

Se tabel 1 og tabel 2. Disse BAT-relaterede emissionsniveauer finder ikke anvendelse på fabrikker, der fremstiller opløselig kraftpapirmasse.

Referenceværdien for spildevandsudledning for kraftfabrikker er fastsat i BAT 5.

Tabel 1

BAT-relaterede emissionsniveauer for direkte spildevandsudledning til vandrecipienter fra en fabrik, der fremstiller bleget kraftpapirmasse

| Parameter | Årsgennemsnit
  kg/ADt (8) |
| --- | --- |
| Kemisk iltforbrug (COD) | 7-20 |
| Totalt suspenderet stof (TSS) | 0,3-1,5 |
| Totalt kvælstof | 0,05-0,25 (9) |
| Totalt fosfor | 0,01-0,03 (9)

  Eukalyptus: 0,02-0,11 kg/ADt (10) |
| Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX) (11)
   (12) | 0-0,2 |

Parameter

Årsgennemsnit

kg/ADt (8)

Kemisk iltforbrug (COD)

7-20

Totalt suspenderet stof (TSS)

0,3-1,5

Totalt kvælstof

0,05-0,25 (9)

Totalt fosfor

0,01-0,03 (9)

Eukalyptus: 0,02-0,11 kg/ADt (10)

Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX) (11)
   (12)

0-0,2

Tabel 2

BAT-relaterede emissionsniveauer for direkte spildevandsudledning til vandrecipienter fra en fabrik, der fremstiller ubleget kraftpapirmasse

| Parameter | Årsgennemsnit
  kg/ADt (13) |
| --- | --- |
| Kemisk iltforbrug (COD) | 2,5-8 |
| Totalt suspenderet stof (TSS) | 0,3-1,0 |
| Totalt kvælstof | 0,1-0,2 (14) |
| Totalt fosfor | 0,01-0,02 (14) |

Parameter

Årsgennemsnit

kg/ADt (13)

Kemisk iltforbrug (COD)

2,5-8

Totalt suspenderet stof (TSS)

0,3-1,0

Totalt kvælstof

0,1-0,2 (14)

Totalt fosfor

0,01-0,02 (14)

BOD-koncentrationen i det behandlede spildevand forventes at være lav (omkring 25 mg/l i en sammensat døgnprøve).

1.2.2.   Emissioner til luft

1.2.2.1.   Reduktion af emissioner af stærkt og svagt lugtende gasser

| BAT 20. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere lugtemissionen og TRS-emissionen fra stærkt og svagt lugtende gasser er at forebygge diffuse emissioner ved at indsamle alt procesbaseret svovl, der indeholder fordampningsgasser, herunder fra alle ventilationskanaler med svovlholdige emissioner, ved at anvende alle teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 20.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere lugtemissionen og TRS-emissionen fra stærkt og svagt lugtende gasser er at forebygge diffuse emissioner ved at indsamle alt procesbaseret svovl, der indeholder fordampningsgasser, herunder fra alle ventilationskanaler med svovlholdige emissioner, ved at anvende alle teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a | Indsamlingssystemer til stærkt og svagt lugtende gasser, som omfatter følgende elementer:






  — | låg, udsugningshætter, kanaler og udsugningsanlæg med tilstrækkelig kapacitet |

Teknik

Beskrivelse

a

Indsamlingssystemer til stærkt og svagt lugtende gasser, som omfatter følgende elementer:

—

låg, udsugningshætter, kanaler og udsugningsanlæg med tilstrækkelig kapacitet

| — | system til kontinuerlig sporing af lækager |
| --- | --- |

—

system til kontinuerlig sporing af lækager

| — | sikkerhedsanordninger og sikkerhedsudrustning |
| --- | --- |

—

sikkerhedsanordninger og sikkerhedsudrustning

b

Forbrænding af stærke og svage ukondenserbare gasser

Forbrænding kan foregå med:

| — | genvindingskedel |
| --- | --- |

—

genvindingskedel

| — | kalkovn (15) |
| --- | --- |

—

kalkovn (15)

| — | TRS-brænder forsynet med vådskrubbere til fjernelse af SOx eller |
| --- | --- |

—

TRS-brænder forsynet med vådskrubbere til fjernelse af SOx eller

| — | højtrykskedler (16) |
| --- | --- |

—

højtrykskedler (16)

Der installeres backupsystemer for at sikre konstant adgang til forbrænding af stærkt lugtende gasser. Kalkovne kan fungere som backup for genvindingskedler; yderligere backupudstyr er brændere og kedler

c

Registrering af manglende adgang til forbrændingssystemet og eventuelle deraf følgende emissioner (17)

Anvendelsesområde

Kan generelt anvendes i nye delanlæg og ved større moderniseringer af eksisterende delanlæg. Monteringen af det nødvendige udstyr kan være vanskelig, når der er tale om eksisterende delanlæg, på grund af begrænsninger med hensyn til indretning og plads. Anvendelsen af forbrænding kan være begrænset af sikkerhedsmæssige årsager; i givet fald kan der anvendes vådskrubbere.

Det BAT-relaterede emissionsniveau for totalt reduceret svovl (TRS) i udledte svage restgasser er på 0,05-0,2 kg S/ADt.

1.2.2.2.   Reduktion af emissioner fra en genvindingskedel

SO2- og TRS-emissioner

| BAT 21. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere SO2- og TRS-emissionerne fra en genvindingskedel er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 21.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere SO2- og TRS-emissionerne fra en genvindingskedel er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a | Øget tørstofindhold i sortlud | Sortluden kan koncentreres ved en fordampningsproces inden afbrænding |
| b | Optimeret fyring | Fyringsforholdene kan forbedres, f.eks. ved en god blanding af luft og brændstof, kontrol med ovnens belastning osv. |
| c | Vådskrubber | Se punkt 1.7.1.3 |

Teknik

Beskrivelse

a

Øget tørstofindhold i sortlud

Sortluden kan koncentreres ved en fordampningsproces inden afbrænding

b

Optimeret fyring

Fyringsforholdene kan forbedres, f.eks. ved en god blanding af luft og brændstof, kontrol med ovnens belastning osv.

c

Vådskrubber

Se punkt 1.7.1.3

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL-værdier)

Se tabel 3.

Tabel 3

BAT-relaterede emissionsniveauer for SO2- og TRS-emissioner fra en genvindingskedel

| Parameter | Dagligt gennemsnit (18)
   (19)

  mg/Nm3 ved 6 % O2 | Årsgennemsnit (18)

  mg/Nm3 ved 6 % O2 | Årsgennemsnit (18)

  kg S/ADt |
| --- | --- | --- | --- |
| SO2 | DS < 75 % | 10-70 | 5-50 | — |
| DS 75-83 % (20) | 10-50 | 5-25 | — |
| Totalt reduceret svovl (TRS) | 1-10 (21) | 1-5 | — |
| Gasholdigt S (TRS-S + SO2-S) | DS < 75 % | — | — | 0,03-0,17 |
| DS 75-83 % (20) | 0,03-0,13 |

Parameter

Dagligt gennemsnit (18)
   (19)

mg/Nm3 ved 6 % O2

Årsgennemsnit (18)

mg/Nm3 ved 6 % O2

Årsgennemsnit (18)

kg S/ADt

SO2

DS < 75 %

10-70

5-50

—

DS 75-83 % (20)

10-50

5-25

—

Totalt reduceret svovl (TRS)

1-10 (21)

1-5

—

Gasholdigt S (TRS-S + SO2-S)

DS < 75 %

—

—

0,03-0,17

DS 75-83 % (20)

0,03-0,13

NOx-emissioner

| BAT 22. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere NOx-emissionerne fra en genvindingskedel er at anvende et optimeret fyringssystem, som omfatter alle elementerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 22.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere NOx-emissionerne fra en genvindingskedel er at anvende et optimeret fyringssystem, som omfatter alle elementerne nedenfor.

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Computerstyret forbrændingskontrol |
| b | God blanding af brændstof og luft |
| c | Trindelte lufttilførselssystemer, f.eks. ved anvendelse af forskellige luftudsugninger og luftindsugningsporte |

Teknik

a

Computerstyret forbrændingskontrol

b

God blanding af brændstof og luft

c

Trindelte lufttilførselssystemer, f.eks. ved anvendelse af forskellige luftudsugninger og luftindsugningsporte

Anvendelsesområde

Teknik ckan anvendes i nye genvindingskedler og ved større moderniseringer af genvindingskedler, eftersom denne teknik kræver betydelige ændringer af lufttilførselssystemerne og ovnen.

BAT-relaterede emissionsniveauer

Se tabel 4.

Tabel 4

BAT-relaterede emissionsniveauer for NOx-emissioner fra en genvindingskedel

| Parameter | Årsgennemsnit (22)

  mg/Nm3 ved 6 % O2 | Årsgennemsnit (22)

  kg NOx/ADt |
| --- | --- | --- |
| NOx | Blødt træ | 120-200 (23) | DS < 75 %: 0,8-1,4
  DS 75-83 % (24): 1,0-1,6 |
| Hårdt træ | 120-200 (23) | DS < 75 %: 0,8-1,4
  DS 75-83 % (24): 1,0-1,7 |

Parameter

Årsgennemsnit (22)

mg/Nm3 ved 6 % O2

Årsgennemsnit (22)

kg NOx/ADt

NOx

Blødt træ

120-200 (23)

DS < 75 %: 0,8-1,4

DS 75-83 % (24): 1,0-1,6

Hårdt træ

120-200 (23)

DS < 75 %: 0,8-1,4

DS 75-83 % (24): 1,0-1,7

Støvemissioner

| BAT 23. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere støvemissioner fra en genvindingskedel er at anvende et elektrostatisk filter eller en kombination af et elektrostatisk filter og en vådskrubber. |
| --- | --- |

BAT 23.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere støvemissioner fra en genvindingskedel er at anvende et elektrostatisk filter eller en kombination af et elektrostatisk filter og en vådskrubber.

Beskrivelse

Se punkt 1.7.1.1.

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL-værdier)

Se tabel 5.

Tabel 5

BAT-relaterede emissionsniveauer for støvemissioner fra en genvindingskedel

| Parameter | Støvreduktionssystem | Årsgennemsnit
  mg/Nm3 ved 6 % O2 | Årsgennemsnit
  kg støv/ADt |
| --- | --- | --- | --- |
| Støv | Nyt anlæg eller større modernisering | 10-25 | 0,02-0,20 |
| Eksisterende anlæg | 10-40 (25) | 0,02-0,3 (25) |

Parameter

Støvreduktionssystem

Årsgennemsnit

mg/Nm3 ved 6 % O2

Årsgennemsnit

kg støv/ADt

Støv

Nyt anlæg eller større modernisering

10-25

0,02-0,20

Eksisterende anlæg

10-40 (25)

0,02-0,3 (25)

1.2.2.3.   Reduktion af emissioner fra en kalkovn

SO2-emissioner

| BAT 24. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere SO2-emissionerne fra en kalkovn er at anvende en af teknikkerne nedenfor eller en kombination af disse. |
| --- | --- |

BAT 24.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere SO2-emissionerne fra en kalkovn er at anvende en af teknikkerne nedenfor eller en kombination af disse.

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a | Valg af brændstof/brændstof med lavt svovlindhold | Se punkt 1.7.1.3 |
| b | Begrænsning af forbrændingen af svovlholdige stærkt lugtende gasser i kalkovnen |
| c | Kontrol af Na2S-indholdet i kalkslamtilførslen |
| d | Alkalisk skrubber |

Teknik

Beskrivelse

a

Valg af brændstof/brændstof med lavt svovlindhold

Se punkt 1.7.1.3

b

Begrænsning af forbrændingen af svovlholdige stærkt lugtende gasser i kalkovnen

c

Kontrol af Na2S-indholdet i kalkslamtilførslen

d

Alkalisk skrubber

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL-værdier)

Se tabel 6.

Tabel 6

BAT-relaterede emissionsniveauer for SO2- og svovlemissioner fra en kalkovn

| Parameter (26) | Årsgennemsnit
  mg SO2/Nm3 ved 6 % O2 | Årsgennemsnit
  kg S/ADt |
| --- | --- | --- |
| SO2, når der ikke forbrændes stærke gasser i kalkovnen | 5-70 | — |
| SO2, når der forbrændes stærke gasser i kalkovnen | 55-120 | — |
| Gasholdigt S (TRS-S + SO2-S), når der ikke forbrændes stærke gasser i kalkovnen | — | 0,005-0,07 |
| Gasholdigt S (TRS-S + SO2-S), når der forbrændes stærke gasser i kalkovnen | — | 0,055-0,12 |

Parameter (26)

Årsgennemsnit

mg SO2/Nm3 ved 6 % O2

Årsgennemsnit

kg S/ADt

SO2, når der ikke forbrændes stærke gasser i kalkovnen

5-70

—

SO2, når der forbrændes stærke gasser i kalkovnen

55-120

—

Gasholdigt S (TRS-S + SO2-S), når der ikke forbrændes stærke gasser i kalkovnen

—

0,005-0,07

Gasholdigt S (TRS-S + SO2-S), når der forbrændes stærke gasser i kalkovnen

—

0,055-0,12

TRS-emissioner

| BAT 25. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere TRS-emissionerne fra en kalkovn er at anvende en af teknikkerne nedenfor eller en kombination af disse. |
| --- | --- |

BAT 25.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere TRS-emissionerne fra en kalkovn er at anvende en af teknikkerne nedenfor eller en kombination af disse.

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a | Kontrol af iltoverskud | Se punkt 1.7.1.3 |
| b | Kontrol af Na2S-indholdet i kalkslamtilførslen |
| c | Kombination af elektrostatisk filter og alkalisk skrubber | Se punkt 1.7.1.1 |

Teknik

Beskrivelse

a

Kontrol af iltoverskud

Se punkt 1.7.1.3

b

Kontrol af Na2S-indholdet i kalkslamtilførslen

c

Kombination af elektrostatisk filter og alkalisk skrubber

Se punkt 1.7.1.1

BAT-relaterede emissionsniveauer

Se tabel 7.

Tabel 7

BAT-relaterede emissionsniveauer for TRS-emissioner fra en kalkovn

| Parameter | Årsgennemsnit
  mg S/Nm3 ved 6 % O2 |
| --- | --- |
| Totalt reduceret svovl (TRS) | < 1-10 (27) |

Parameter

Årsgennemsnit

mg S/Nm3 ved 6 % O2

Totalt reduceret svovl (TRS)

< 1-10 (27)

NOx-emissioner

| BAT 26. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere NOx-emissionerne fra en kalkovn er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 26.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere NOx-emissionerne fra en kalkovn er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a | Optimeret forbrænding og forbrændingskontrol | Se punkt 1.7.1.2 |
| b | God blanding af brændstof og luft |
| c | Lav-NOx-brænder |
| d | Valg af brændstof/brændstof med lavt N-indhold |

Teknik

Beskrivelse

a

Optimeret forbrænding og forbrændingskontrol

Se punkt 1.7.1.2

b

God blanding af brændstof og luft

c

Lav-NOx-brænder

d

Valg af brændstof/brændstof med lavt N-indhold

BAT-relaterede emissionsniveauer

Se tabel 8.

Tabel 8

BAT-relaterede emissionsniveauer for NOx-emissioner fra en kalkovn

| Parameter | Årsgennemsnit
  mg/Nm3 ved 6 % O2 | Årsgennemsnit
  kg NOx/ADt |
| --- | --- | --- |
| NOx | Flydende brændstof | 100-200 (28) | 0,1-0,2 (28) |
| Gasformige brændstoffer | 100-350 (29) | 0,1-0,3 (29) |

Parameter

Årsgennemsnit

mg/Nm3 ved 6 % O2

Årsgennemsnit

kg NOx/ADt

NOx

Flydende brændstof

100-200 (28)

0,1-0,2 (28)

Gasformige brændstoffer

100-350 (29)

0,1-0,3 (29)

Støvemissioner

| BAT 27. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere støvemissioner fra en kalkovn er at anvende et elektrostatisk filter eller en kombination af et elektrostatisk filter og en vådskrubber. |
| --- | --- |

BAT 27.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere støvemissioner fra en kalkovn er at anvende et elektrostatisk filter eller en kombination af et elektrostatisk filter og en vådskrubber.

Beskrivelse

Se punkt 1.7.1.1.

BAT-relaterede emissionsniveauer

Se tabel 9.

Tabel 9

BAT-relaterede emissionsniveauer for støvemissioner fra en kalkovn

| Parameter | Støvreduktionssystem | Årsgennemsnit
  mg/Nm3 ved 6 % O2 | Årsgennemsnit
  kg støv/ADt |
| --- | --- | --- | --- |
| Støv | Nye anlæg eller større moderniseringer | 10-25 | 0,005-0,02 |
| Eksisterende anlæg | 10-30 (30) | 0,005-0,03 (30) |

Parameter

Støvreduktionssystem

Årsgennemsnit

mg/Nm3 ved 6 % O2

Årsgennemsnit

kg støv/ADt

Støv

Nye anlæg eller større moderniseringer

10-25

0,005-0,02

Eksisterende anlæg

10-30 (30)

0,005-0,03 (30)

1.2.2.4.   Reduktion af emissioner af stærkt lugtende gasser fra en brænder (TRS-brænder)

| BAT 28. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere SO2-emissionerne fra forbrændingen af stærkt lugtende gasser i en TRS-brænder er at anvende en alkalisk SO2-skrubber. |
| --- | --- |

BAT 28.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere SO2-emissionerne fra forbrændingen af stærkt lugtende gasser i en TRS-brænder er at anvende en alkalisk SO2-skrubber.

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL-værdier)

Se tabel 10.

Tabel 10

BAT-relaterede emissionsniveauer for SO2- og TRS-emissioner fra forbrændingen af stærke gasser i en TRS-brænder

| Parameter | Årsgennemsnit
  mg/Nm3 ved 9 % O2 | Årsgennemsnit
  kg S/ADt |
| --- | --- | --- |
| SO2 | 20-120 | — |
| TRS | 1-5 | |
| Gasformigt S (TRS-S + SO2-S) | — | 0,002-0,05 (31) |

Parameter

Årsgennemsnit

mg/Nm3 ved 9 % O2

Årsgennemsnit

kg S/ADt

SO2

20-120

—

TRS

1-5

Gasformigt S (TRS-S + SO2-S)

—

0,002-0,05 (31)

| BAT 29. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere NOx-emissionerne fra forbrændingen af stærkt lugtende gasser i en TRS-brænder er at anvende en af teknikkerne nedenfor eller en kombination af disse. |
| --- | --- |

BAT 29.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere NOx-emissionerne fra forbrændingen af stærkt lugtende gasser i en TRS-brænder er at anvende en af teknikkerne nedenfor eller en kombination af disse.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Brænder-/fyringsoptimering | Se punkt 1.7.1.2 | Kan anvendes generelt |
| b | Trindelt forbrænding | Se punkt 1.7.1.2 | Kan generelt anvendes i nye anlæg og ved større moderniseringer. Kan kun anvendes i eksisterende fabrikker, hvis der er plads til udstyret |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelsesområde

a

Brænder-/fyringsoptimering

Se punkt 1.7.1.2

Kan anvendes generelt

b

Trindelt forbrænding

Se punkt 1.7.1.2

Kan generelt anvendes i nye anlæg og ved større moderniseringer. Kan kun anvendes i eksisterende fabrikker, hvis der er plads til udstyret

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL-værdier)

Se tabel 11.

Tabel 11

BAT-relaterede emissionsniveauer for NOx-emissioner fra forbrændingen af stærke gasser i en TRS-brænder

| Parameter | Årsgennemsnit
  mg/Nm3 ved 9 % O2 | Årsgennemsnit
  kg NOx/ADt |
| --- | --- | --- |
| NOx | 50-400 (32) | 0,01-0,1 (32) |

Parameter

Årsgennemsnit

mg/Nm3 ved 9 % O2

Årsgennemsnit

kg NOx/ADt

NOx

50-400 (32)

0,01-0,1 (32)

1.2.3.   Affaldsdannelse

| BAT 30. | Den bedste tilgængelige teknik til at forebygge affaldsdannelse og minimere mængden af fast affald, der skal bortskaffes, er at genanvende støv fra sortludgenvindingskedlens elektrostatiske filter i processen. |
| --- | --- |

BAT 30.

Den bedste tilgængelige teknik til at forebygge affaldsdannelse og minimere mængden af fast affald, der skal bortskaffes, er at genanvende støv fra sortludgenvindingskedlens elektrostatiske filter i processen.

Anvendelsesområde

Der kan være begrænset mulighed for recirkulation af støv på grund af ikke-proceselementer i støvet.

1.2.4.   Energiforbrug og -effektivitet

| BAT 31. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere varmeenergiforbruget (damp), udnytte de anvendte energibæreres fordele bedst muligt og reducere elforbruget er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 31.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere varmeenergiforbruget (damp), udnytte de anvendte energibæreres fordele bedst muligt og reducere elforbruget er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Højt tørstofindhold i bark ved anvendelse af effektive pressere eller tørring |
| b | Højeffektive dampkedler, f.eks. lave røggastemperaturer |
| c | Effektive sekundære opvarmningssystemer |
| d | Lukning af vandkredsløb, herunder blegningsanlæg |
| e | Høje papirmassekoncentrationer (mellem- eller højkonsistensteknik) |
| f | Højeffektivt fordampningsanlæg |
| g | Genvinding af varme fra opløsningsbeholdere, f.eks. til ventilationskanalskrubbere |
| h | Genvinding og anvendelse af lavtemperaturstrømme fra spildevand og andre affaldsvarmekilder til at opvarme bygninger, kedelfødevand og procesvand |
| i | Passende anvendelse af sekundær varme og sekundært kondensat |
| j | Overvågning og kontrol af processer ved anvendelse af avancerede kontrolsystemer |
| k | Optimering af det integrerede varmevekslingsnetværk |
| l | Genvinding af varme fra røggas fra genvindingskedlen mellem det elektrostatiske filter og ventilatoren |
| m | Sikring af så høj papirmassekonsistens som muligt i forbindelse med filtrering og rengøring |
| n | Anvendelse af hastighedskontrol af forskellige store motorer |
| o | Anvendelse af effektive vakuumpumper |
| p | Sikring af passende størrelser på rør, pumper og ventilatorer |
| q | Optimering af beholderniveauer |

Teknik

a

Højt tørstofindhold i bark ved anvendelse af effektive pressere eller tørring

b

Højeffektive dampkedler, f.eks. lave røggastemperaturer

c

Effektive sekundære opvarmningssystemer

d

Lukning af vandkredsløb, herunder blegningsanlæg

e

Høje papirmassekoncentrationer (mellem- eller højkonsistensteknik)

f

Højeffektivt fordampningsanlæg

g

Genvinding af varme fra opløsningsbeholdere, f.eks. til ventilationskanalskrubbere

h

Genvinding og anvendelse af lavtemperaturstrømme fra spildevand og andre affaldsvarmekilder til at opvarme bygninger, kedelfødevand og procesvand

i

Passende anvendelse af sekundær varme og sekundært kondensat

j

Overvågning og kontrol af processer ved anvendelse af avancerede kontrolsystemer

k

Optimering af det integrerede varmevekslingsnetværk

l

Genvinding af varme fra røggas fra genvindingskedlen mellem det elektrostatiske filter og ventilatoren

m

Sikring af så høj papirmassekonsistens som muligt i forbindelse med filtrering og rengøring

n

Anvendelse af hastighedskontrol af forskellige store motorer

o

Anvendelse af effektive vakuumpumper

p

Sikring af passende størrelser på rør, pumper og ventilatorer

q

Optimering af beholderniveauer

| BAT 32. | Den bedste tilgængelige teknik til at gøre elproduktionen mere effektiv er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 32.

Den bedste tilgængelige teknik til at gøre elproduktionen mere effektiv er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Højt tørstofindhold i sortluden (øger kedeleffektiviteten, dampproduktionen og dermed elproduktionen) |
| b | Højt tryk og høj temperatur i genvindingskedlen; i nye genvindingskedler kan trykket være mindst 100 bar og temperaturen 510 °C |
| c | Så lavt udtagsdamptryk i modtryksturbinen som teknisk muligt |
| d | Kondensationsturbine til elproduktion fra overskydende damp |
| e | Høj turbineeffektivitet |
| f | Forvarmning af fødevandet til en temperatur tæt på kogepunktet |
| g | Forvarmning af forbrændingsluften og det brændstof, der tilføres til kedlerne |

Teknik

a

Højt tørstofindhold i sortluden (øger kedeleffektiviteten, dampproduktionen og dermed elproduktionen)

b

Højt tryk og høj temperatur i genvindingskedlen; i nye genvindingskedler kan trykket være mindst 100 bar og temperaturen 510 °C

c

Så lavt udtagsdamptryk i modtryksturbinen som teknisk muligt

d

Kondensationsturbine til elproduktion fra overskydende damp

e

Høj turbineeffektivitet

f

Forvarmning af fødevandet til en temperatur tæt på kogepunktet

g

Forvarmning af forbrændingsluften og det brændstof, der tilføres til kedlerne

1.3.   BAT-KONKLUSIONER FOR FREMSTILLING AF SULFITPAPIRMASSE

For integrerede sulfitpapirmasse- og sulfitpapirfabrikker gælder de processpecifikke BAT-konklusioner for papirfremstilling i punkt 1.6 ud over BAT-konklusionerne i dette punkt.

1.3.1.   Spildevand og emissioner til vand

| BAT 33. | Den bedste tilgængelige teknik til at forebygge og reducere emissionen af forurenende stoffer til vandrecipienter fra hele fabrikken er at anvende en passende kombination af teknikkerne i BAT 13, BAT 14, BAT 15 og BAT 16 og teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 33.

Den bedste tilgængelige teknik til at forebygge og reducere emissionen af forurenende stoffer til vandrecipienter fra hele fabrikken er at anvende en passende kombination af teknikkerne i BAT 13, BAT 14, BAT 15 og BAT 16 og teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Forlænget modificeret kogning inden blegning. | Se punkt 1.7.2.1 | Anvendelsen kan være begrænset som følge af krav til papirmassens kvalitet (når der stilles krav om høj styrke). |
| b | Iltdelignificering inden blegning. |
| c | Lukket filtrering og effektiv skylning af brunmasse. | Kan anvendes generelt. |
| d | Fordampning af spildevand fra den alkaliske varmeekstraktion og forbrænding af koncentrater i en sodakedel. | Begrænset anvendelse i fabrikker, der fremstiller opløselig papirmasse, når biologisk spildevandsrensning i flere trin skaber en mere gunstig overordnet miljøsituation. |
| e | TCF-blegning. | Begrænset anvendelse i papirmassefabrikker, der fremstiller papirmasse med høj lyshed til markedet, og i fabrikker, der fremstiller specialpapirmasse til kemiske anvendelsesformål. |
| f | Blegning med lukket kredsløb. | Kan kun anvendes i anlæg, der anvender samme base til kogning og pH-justering i forbindelse med blegning. |
| g | MgO-baseret forblegning og recirkulation af vaskevæsker fra forblegning til skylning af brunmasse. | Anvendelsen kan være begrænset af faktorer som produktkvalitet (f.eks. renhed og lyshed), kappatal efter kogning, anlæggets hydrauliske kapacitet og kapaciteten for tanke, fordampere og genvindingskedler og muligheden for at rengøre vaskeudstyret. |
| h | pH-justering af tyndlud inden/i fordampningsanlægget. | Kan generelt anvendes i magnesiumbaserede anlæg. Det er nødvendigt med uudnyttet kapacitet i genvindingskedlen og askekredsløbet. |
| i | Anaerob behandling af kondensaterne fra fordamperne. | Kan anvendes generelt. |
| j | Fjernelse og genvinding af SO2 fra kondensaterne fra fordamperne. | Kan anvendes, hvis det er nødvendigt at beskytte den anaerobe spildevandsbehandling. |
| k | Effektiv spildovervågning og -opbevaring, herunder kemisk energigenvindingssystem | Kan anvendes generelt. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelsesområde

a

Forlænget modificeret kogning inden blegning.

Se punkt 1.7.2.1

Anvendelsen kan være begrænset som følge af krav til papirmassens kvalitet (når der stilles krav om høj styrke).

b

Iltdelignificering inden blegning.

c

Lukket filtrering og effektiv skylning af brunmasse.

Kan anvendes generelt.

d

Fordampning af spildevand fra den alkaliske varmeekstraktion og forbrænding af koncentrater i en sodakedel.

Begrænset anvendelse i fabrikker, der fremstiller opløselig papirmasse, når biologisk spildevandsrensning i flere trin skaber en mere gunstig overordnet miljøsituation.

e

TCF-blegning.

Begrænset anvendelse i papirmassefabrikker, der fremstiller papirmasse med høj lyshed til markedet, og i fabrikker, der fremstiller specialpapirmasse til kemiske anvendelsesformål.

f

Blegning med lukket kredsløb.

Kan kun anvendes i anlæg, der anvender samme base til kogning og pH-justering i forbindelse med blegning.

g

MgO-baseret forblegning og recirkulation af vaskevæsker fra forblegning til skylning af brunmasse.

Anvendelsen kan være begrænset af faktorer som produktkvalitet (f.eks. renhed og lyshed), kappatal efter kogning, anlæggets hydrauliske kapacitet og kapaciteten for tanke, fordampere og genvindingskedler og muligheden for at rengøre vaskeudstyret.

h

pH-justering af tyndlud inden/i fordampningsanlægget.

Kan generelt anvendes i magnesiumbaserede anlæg. Det er nødvendigt med uudnyttet kapacitet i genvindingskedlen og askekredsløbet.

i

Anaerob behandling af kondensaterne fra fordamperne.

Kan anvendes generelt.

j

Fjernelse og genvinding af SO2 fra kondensaterne fra fordamperne.

Kan anvendes, hvis det er nødvendigt at beskytte den anaerobe spildevandsbehandling.

k

Effektiv spildovervågning og -opbevaring, herunder kemisk energigenvindingssystem

Kan anvendes generelt.

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL-værdier)

Se tabel 12 og tabel 13. Disse BAT-relaterede emissionsniveauer finder ikke anvendelse på fabrikker, der fremstiller opløselig papirmasse, og på fremstilling af specialpapirmasse til kemiske anvendelsesformål.

Referenceværdien for spildevandsudledning fra sulfitfabrikker er fastsat i BAT 5.

Tabel 12

BAT-relaterede emissionsniveauer for direkte spildevandsudledning til vandrecipienter fra en papirmassefabrik, der fremstiller bleget sulfit- og magnefitpapirmasse

| Parameter | Bleget sulfitpapirmasse (33) | Magnefitpapirmasse (33) |
| --- | --- | --- |
| | Årsgennemsnit
  kg/ADt (34) | Årsgennemsnit
  kg/ADt |
| Kemisk iltforbrug (COD) | 10-30 (35) | 20-35 |
| Totalt suspenderet stof (TSS) | 0,4-1,5 | 0,5-2,0 |
| Totalt kvælstof | 0,15-0,3 | 0,1-0,25 |
| Totalt fosfor | 0,01-0,05 (35) | 0,01-0,07 |
| | Årsgennemsnit
  mg/l | |
| Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX) | 0,5-1,5 (36)
   (37) | |

Parameter

Bleget sulfitpapirmasse (33)

Magnefitpapirmasse (33)

Årsgennemsnit

kg/ADt (34)

Årsgennemsnit

kg/ADt

Kemisk iltforbrug (COD)

10-30 (35)

20-35

Totalt suspenderet stof (TSS)

0,4-1,5

0,5-2,0

Totalt kvælstof

0,15-0,3

0,1-0,25

Totalt fosfor

0,01-0,05 (35)

0,01-0,07

Årsgennemsnit

mg/l

Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX)

0,5-1,5 (36)
   (37)

Tabel 13

BAT-relaterede emissionsniveauer for direkte spildevandsudledning til vandrecipienter fra en sulfitpapirmassefabrik, som fremstiller NSSC-papirmasse

| Parameter | Årsgennemsnit
  kg/ADt (38) |
| --- | --- |
| Kemisk iltforbrug (COD) | 3,2-11 |
| Totalt suspenderet stof (TSS) | 0,5-1,3 |
| Totalt kvælstof | 0,1-0,2 (39) |
| Totalt fosfor | 0,01-0,02 |

Parameter

Årsgennemsnit

kg/ADt (38)

Kemisk iltforbrug (COD)

3,2-11

Totalt suspenderet stof (TSS)

0,5-1,3

Totalt kvælstof

0,1-0,2 (39)

Totalt fosfor

0,01-0,02

BOD-koncentrationen i det behandlede spildevand forventes at være lav (omkring 25 mg/l i en sammensat døgnprøve).

1.3.2.   Emissioner til luft

| BAT 34. | Den bedste tilgængelige teknik til at forebygge og reducere SO2-emissionsniveauerne er at indsamle alle gasstrømme med høj koncentration af SO2 fra fremstilling af sur lud, rådnekamre, fordelingsenheder eller afluftningsbeholdere og genvinde svovlkomponenterne. |
| --- | --- |

BAT 34.

Den bedste tilgængelige teknik til at forebygge og reducere SO2-emissionsniveauerne er at indsamle alle gasstrømme med høj koncentration af SO2 fra fremstilling af sur lud, rådnekamre, fordelingsenheder eller afluftningsbeholdere og genvinde svovlkomponenterne.

| BAT 35. | Den bedste tilgængelige teknik til at forebygge og reducere svovlholdige og lugtende emissioner fra skylning, filtrering og fordampere er at indsamle disse svage gasser og anvende en af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 35.

Den bedste tilgængelige teknik til at forebygge og reducere svovlholdige og lugtende emissioner fra skylning, filtrering og fordampere er at indsamle disse svage gasser og anvende en af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Forbrænding i en genvindingskedel | Se punkt 1.7.1.3 | Kan ikke anvendes i sulfitpapirmassefabrikker, der anvender calciumbaseret kogning. Disse fabrikker anvender ikke en genvindingskedel |
| b | Vådskrubber | Se punkt 1.7.1.3 | Kan anvendes generelt |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelsesområde

a

Forbrænding i en genvindingskedel

Se punkt 1.7.1.3

Kan ikke anvendes i sulfitpapirmassefabrikker, der anvender calciumbaseret kogning. Disse fabrikker anvender ikke en genvindingskedel

b

Vådskrubber

Se punkt 1.7.1.3

Kan anvendes generelt

| BAT 36. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere NOx-emissionerne fra en genvindingskedel er at anvende et optimeret fyringssystem, som omfatter en af teknikkerne nedenfor eller en kombination af disse. |
| --- | --- |

BAT 36.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere NOx-emissionerne fra en genvindingskedel er at anvende et optimeret fyringssystem, som omfatter en af teknikkerne nedenfor eller en kombination af disse.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Optimering af genvindingskedlen ved at kontrollere fyringsforholdene | Se punkt 1.7.1.2 | Kan anvendes generelt |
| b | Trindelt indsprøjtning af brugt lud | Kan anvendes i nye store genvindingskedler og i forbindelse med større moderniseringer af genvindingskedler |
| c | Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR) | Muligheden for eftermontering af eksisterende genvindingskedler kan være begrænset som følge af problemer med kedelstensdannelse og dermed forbundne øgede krav til rengøring og vedligeholdelse. For så vidt angår ammoniumbaserede fabrikker blev der ikke indberettet nogen anvendelse; men på grund af specifikke forhold i spildgassen forventes SNCR at være uden virkning. Kan ikke anvendes i natriumbaserede fabrikker på grund af eksplosionsrisikoen |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelsesområde

a

Optimering af genvindingskedlen ved at kontrollere fyringsforholdene

Se punkt 1.7.1.2

Kan anvendes generelt

b

Trindelt indsprøjtning af brugt lud

Kan anvendes i nye store genvindingskedler og i forbindelse med større moderniseringer af genvindingskedler

c

Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR)

Muligheden for eftermontering af eksisterende genvindingskedler kan være begrænset som følge af problemer med kedelstensdannelse og dermed forbundne øgede krav til rengøring og vedligeholdelse. For så vidt angår ammoniumbaserede fabrikker blev der ikke indberettet nogen anvendelse; men på grund af specifikke forhold i spildgassen forventes SNCR at være uden virkning. Kan ikke anvendes i natriumbaserede fabrikker på grund af eksplosionsrisikoen

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL-værdier)

Se tabel 14.

Tabel 14

BAT-relaterede emissionsniveauer for NOx- og NH3-emissioner fra en genvindingskedel

| Parameter | Dagligt gennemsnit
  mg/Nm3 ved 5 % O2 | Årsgennemsnit
  mg/Nm3 ved 5 % O2 |
| --- | --- | --- |
| NOx | 100-350 (40) | 100-270 (40) |
| NH3 (ammoniakslip for SNCR) | < 5 |

Parameter

Dagligt gennemsnit

mg/Nm3 ved 5 % O2

Årsgennemsnit

mg/Nm3 ved 5 % O2

NOx

100-350 (40)

100-270 (40)

NH3 (ammoniakslip for SNCR)

< 5

| BAT 37. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere støv- og SO2-emissioner fra en genvindingskedel er at anvende en af teknikkerne nedenfor og begrænse »sur drift« af skrubberne til det minimumsniveau, der er nødvendigt for at sikre, at de fungerer ordentligt. |
| --- | --- |

BAT 37.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere støv- og SO2-emissioner fra en genvindingskedel er at anvende en af teknikkerne nedenfor og begrænse »sur drift« af skrubberne til det minimumsniveau, der er nødvendigt for at sikre, at de fungerer ordentligt.

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a | Elektrostatisk filter eller multicykloner med flertrinsventuriskrubbere | Se punkt 1.7.1.3 |
| b | Elektrostatisk filter eller multicykloner med flertrinsnedstrømsskrubbere med dobbelt indsugning |

Teknik

Beskrivelse

a

Elektrostatisk filter eller multicykloner med flertrinsventuriskrubbere

Se punkt 1.7.1.3

b

Elektrostatisk filter eller multicykloner med flertrinsnedstrømsskrubbere med dobbelt indsugning

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL-værdier)

Se tabel 15.

Tabel 15

BAT-relaterede emissionsniveauer for støv- og SO2-emissioner fra en genvindingskedel

| Parameter | Gennemsnit i prøvetagningsperioden
  mg/Nm3 ved 5 % O2 |
| --- | --- |
| Støv | 5-20 (41)
   (42) |
| | Dagligt gennemsnit
  mg/Nm3 ved 5 % O2 | Årsgennemsnit
  mg/Nm3 ved 5 % O2 |
| SO2 | 100-300 (43)
   (44)
   (45) | 50-250 (43)
   (44) |

Parameter

Gennemsnit i prøvetagningsperioden

mg/Nm3 ved 5 % O2

Støv

5-20 (41)
   (42)

Dagligt gennemsnit

mg/Nm3 ved 5 % O2

Årsgennemsnit

mg/Nm3 ved 5 % O2

SO2

100-300 (43)
   (44)
   (45)

50-250 (43)
   (44)

De BAT-relaterede niveauer for miljøeffektivitet er en varighed af sur drift på omkring 240 timer om året for skrubberne og under 24 timer om måneden for den sidste monosulfitskrubber.

1.3.3.   Energiforbrug og -effektivitet

| BAT 38. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere varmeenergiforbruget (damp), udnytte de anvendte energibæreres fordele bedst muligt og reducere elforbruget er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 38.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere varmeenergiforbruget (damp), udnytte de anvendte energibæreres fordele bedst muligt og reducere elforbruget er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Højt tørstofindhold i bark ved anvendelse af effektive pressere eller tørring |
| b | Højeffektive dampkedler, f.eks. lave afgangsgastemperaturer |
| c | Effektivt sekundært opvarmningssystem |
| d | Lukning af vandkredsløb, herunder blegningsanlæg |
| e | Høje papirmassekoncentrationer (mellem- eller højkonsistensteknikker) |
| f | Genvinding og anvendelse af lavtemperaturstrømme fra spildevand og andre affaldsvarmekilder til at opvarme bygninger, kedelfødevand og procesvand |
| g | Passende anvendelse af sekundær varme og sekundært kondensat |
| h | Overvågning og kontrol af processer ved anvendelse af avancerede kontrolsystemer |
| i | Optimering af det integrerede varmevekslingsnetværk |
| j | Sikring af så høj papirmassekonsistens som muligt i forbindelse med filtrering og rengøring |
| k | Optimering af beholderniveauer |

Teknik

a

Højt tørstofindhold i bark ved anvendelse af effektive pressere eller tørring

b

Højeffektive dampkedler, f.eks. lave afgangsgastemperaturer

c

Effektivt sekundært opvarmningssystem

d

Lukning af vandkredsløb, herunder blegningsanlæg

e

Høje papirmassekoncentrationer (mellem- eller højkonsistensteknikker)

f

Genvinding og anvendelse af lavtemperaturstrømme fra spildevand og andre affaldsvarmekilder til at opvarme bygninger, kedelfødevand og procesvand

g

Passende anvendelse af sekundær varme og sekundært kondensat

h

Overvågning og kontrol af processer ved anvendelse af avancerede kontrolsystemer

i

Optimering af det integrerede varmevekslingsnetværk

j

Sikring af så høj papirmassekonsistens som muligt i forbindelse med filtrering og rengøring

k

Optimering af beholderniveauer

| BAT 39. | Den bedste tilgængelige teknik til at gøre elproduktionen mere effektiv er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 39.

Den bedste tilgængelige teknik til at gøre elproduktionen mere effektiv er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Højt tryk og høj temperatur i genvindingskedlen |
| b | Så lavt udtagsdamptryk i modtryksturbinen som teknisk muligt |
| c | Kondensationsturbine til elproduktion fra overskydende damp |
| d | Høj turbineeffektivitet |
| e | Forvarmning af fødevandet til en temperatur tæt på kogepunktet |
| f | Forvarmning af forbrændingsluften og det brændstof, der tilføres til kedlerne |

Teknik

a

Højt tryk og høj temperatur i genvindingskedlen

b

Så lavt udtagsdamptryk i modtryksturbinen som teknisk muligt

c

Kondensationsturbine til elproduktion fra overskydende damp

d

Høj turbineeffektivitet

e

Forvarmning af fødevandet til en temperatur tæt på kogepunktet

f

Forvarmning af forbrændingsluften og det brændstof, der tilføres til kedlerne

1.4.   BAT-KONKLUSIONER FOR FREMSTILLING AF MEKANISK OG KEMISK-MEKANISK PAPIRMASSE

BAT-konklusionerne i dette punkt gælder alle integrerede fabrikker, der fremstiller mekanisk papirmasse, papir og pap, og fabrikker, der fremstiller mekanisk papirmasse, samt CTMP- og CMP-papirmassefabrikker. BAT 49, BAT 51, BAT 52c og BAT 53 gælder også fremstilling af papir i integrerede fabrikker, der fremstiller mekanisk papirmasse, papir og pap, ud over BAT-konklusionerne i dette punkt.

1.4.1.   Spildevand og emissioner til vand

| BAT 40. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere brug af ferskvand, spildevandsudledning og forureningsbelastning er at anvende en passende kombination af teknikkerne i BAT 13, BAT 14, BAT 15 og BAT 16 og teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 40.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere brug af ferskvand, spildevandsudledning og forureningsbelastning er at anvende en passende kombination af teknikkerne i BAT 13, BAT 14, BAT 15 og BAT 16 og teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Modstrøms-strømning for procesvand og adskillelse af vandsystemer. | Se punkt 1.7.2.1 | Kan anvendes generelt |
| b | Højkonsistensblegning. |
| c | Skyllefase inden raffinering af mekanisk papirmasse af blødt træ ved hjælp af forbehandling af flis. |
| d | Erstatning af NaOH med Ca(OH)2 eller Mg(OH)2 som alkali i forbindelse med peroxidblegning. | Der kan være begrænset mulighed for anvendelse i forbindelse med de højeste lysklarhedsniveauer |
| e | Genvinding af fibre og fyldstoffer og behandling af bagvand (papirfremstilling). | Kan anvendes generelt |
| f | Optimal udformning og konstruktion af tanke og kar (fremstilling). |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelsesområde

a

Modstrøms-strømning for procesvand og adskillelse af vandsystemer.

Se punkt 1.7.2.1

Kan anvendes generelt

b

Højkonsistensblegning.

c

Skyllefase inden raffinering af mekanisk papirmasse af blødt træ ved hjælp af forbehandling af flis.

d

Erstatning af NaOH med Ca(OH)2 eller Mg(OH)2 som alkali i forbindelse med peroxidblegning.

Der kan være begrænset mulighed for anvendelse i forbindelse med de højeste lysklarhedsniveauer

e

Genvinding af fibre og fyldstoffer og behandling af bagvand (papirfremstilling).

Kan anvendes generelt

f

Optimal udformning og konstruktion af tanke og kar (fremstilling).

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL-værdier)

Se tabel 16. Disse BAT-AEL-værdier gælder også fabrikker, der fremstiller mekanisk papirmasse. Referenceværdien for spildevandsudledning fra integrerede fabrikker, der fremstiller mekanisk papirmasse samt CTM- og CTMP-papirmasse, er fastsat i BAT 5.

Tabel 16

BAT-relaterede emissionsniveauer for den direkte udledning af spildevand til vandrecipienter fra den integrerede fremstilling af papir og pap af mekanisk papirmasse fremstillet på anlægsområdet

| Parameter | Årsgennemsnit
  kg/t |
| --- | --- |
| Kemisk iltforbrug (COD) | 0,9-4,5 (46) |
| Totalt suspenderet stof (TSS) | 0,06-0,45 |
| Totalt kvælstof | 0,03-0,1 (47) |
| Totalt fosfor | 0,001-0,01 |

Parameter

Årsgennemsnit

kg/t

Kemisk iltforbrug (COD)

0,9-4,5 (46)

Totalt suspenderet stof (TSS)

0,06-0,45

Totalt kvælstof

0,03-0,1 (47)

Totalt fosfor

0,001-0,01

Tabel 17

BAT-relaterede emissionsniveauer for direkte spildevandsudledning til vandrecipienter fra en fabrik, der fremstiller CTMP- eller CMP-papirmasse

| Parameter | Årsgennemsnit
  kg/ADt |
| --- | --- |
| Kemisk iltforbrug (COD) | 12-20 |
| Totalt suspenderet stof (TSS) | 0,5-0,9 |
| Totalt kvælstof | 0,15-0,18 (48) |
| Totalt fosfor | 0,001-0,01 |

Parameter

Årsgennemsnit

kg/ADt

Kemisk iltforbrug (COD)

12-20

Totalt suspenderet stof (TSS)

0,5-0,9

Totalt kvælstof

0,15-0,18 (48)

Totalt fosfor

0,001-0,01

BOD-koncentrationen i det behandlede spildevand forventes at være lav (omkring 25 mg/l i en sammensat døgnprøve).

1.4.2.   Energiforbrug og -effektivitet

| BAT 41. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere forbruget af termisk og elektrisk energi er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 41.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere forbruget af termisk og elektrisk energi er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Brug af energieffektive raffinører | Gælder i forbindelse med udskiftning, genopbygning eller opgradering af procesudstyr |
| b | Omfattende genvinding af sekundær varme fra TMP- og CTMP-raffinører og genanvendelse af genvundet damp fra tørring af papir eller papirmasse | Kan anvendes generelt |
| c | Minimering af fibertab ved anvendelse af effektive affaldsraffineringssystemer (sekundære raffinører) |
| d | Montering af energibesparende udstyr, herunder automatisk proceskontrol i stedet for manuelle systemer |
| e | Reduktion af brug af ferskvand ved intern behandling af procesvand og recirkulationssystemer |
| f | Reduktion af direkte brug af damp ved omhyggelig procesintegration ved brug af f.eks. pinchanalyse |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Brug af energieffektive raffinører

Gælder i forbindelse med udskiftning, genopbygning eller opgradering af procesudstyr

b

Omfattende genvinding af sekundær varme fra TMP- og CTMP-raffinører og genanvendelse af genvundet damp fra tørring af papir eller papirmasse

Kan anvendes generelt

c

Minimering af fibertab ved anvendelse af effektive affaldsraffineringssystemer (sekundære raffinører)

d

Montering af energibesparende udstyr, herunder automatisk proceskontrol i stedet for manuelle systemer

e

Reduktion af brug af ferskvand ved intern behandling af procesvand og recirkulationssystemer

f

Reduktion af direkte brug af damp ved omhyggelig procesintegration ved brug af f.eks. pinchanalyse

1.5.   BAT-KONKLUSIONER FOR FORARBEJDNING AF PAPIR TIL GENBRUG

BAT-konklusionerne i dette punkt gælder alle integrerede RCF-fabrikker og RCF-papirmassefabrikker. BAT 49, BAT 51, BAT 52c og BAT 53 gælder også fremstilling af papir i integrerede fabrikker, der fremstiller RCF-papirmasse, -papir og -pap, ud over BAT-konklusionerne i dette punkt.

1.5.1.   Materialestyring

| BAT 42. | Den bedste tilgængelige teknik til at forebygge forurening af jord og grundvand eller mindske risikoen herfor og reducere vindflugt af papir til genbrug og diffuse støvemissioner fra lageret til opbevaring af papir til genbrug er at anvende en af teknikkerne nedenfor eller en kombination af disse. |
| --- | --- |

BAT 42.

Den bedste tilgængelige teknik til at forebygge forurening af jord og grundvand eller mindske risikoen herfor og reducere vindflugt af papir til genbrug og diffuse støvemissioner fra lageret til opbevaring af papir til genbrug er at anvende en af teknikkerne nedenfor eller en kombination af disse.

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Hård overfladebelægning af opbevaringsområdet for papir til genbrug | Kan anvendes generelt |
| b | Indsamling af forurenet afstrømningsvand fra opbevaringsområdet for papir til genbrug og behandling i et spildevandsrensningsanlæg (uforurenet regnvand fra f.eks. tage kan bortledes særskilt) | Anvendelsen kan være begrænset som følge af afstrømningsvandets forureningsgrad (lav koncentration) og/eller spildevandsrensningsanlæggenes størrelse (store mængder) |
| c | Indhegning af opbevaringsområdet for papir til genbrug imod vindflugt | Kan anvendes generelt |
| d | Regelmæssig rengøring af opbevaringsområdet og fejning af dertil knyttede veje og tømning af nedløbsbrønde med henblik på at reducere diffuse støvemissioner. Dette mindsker mængden af flyvende papiraffald og fibre og forekomsten af knusning af papir med køretøjer på anlægsområdet, som kan forårsage yderligere støvemissioner, navnlig i den tørre sæson | Kan anvendes generelt |
| e | Opbevaring af baller eller løst papir under tag med henblik på at beskytte materialet mod vejrets påvirkning (fugt, mikrobiologiske nedbrydningsprocesser osv.) | Anvendelsen kan være begrænset som følge af områdets størrelse |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Hård overfladebelægning af opbevaringsområdet for papir til genbrug

Kan anvendes generelt

b

Indsamling af forurenet afstrømningsvand fra opbevaringsområdet for papir til genbrug og behandling i et spildevandsrensningsanlæg (uforurenet regnvand fra f.eks. tage kan bortledes særskilt)

Anvendelsen kan være begrænset som følge af afstrømningsvandets forureningsgrad (lav koncentration) og/eller spildevandsrensningsanlæggenes størrelse (store mængder)

c

Indhegning af opbevaringsområdet for papir til genbrug imod vindflugt

Kan anvendes generelt

d

Regelmæssig rengøring af opbevaringsområdet og fejning af dertil knyttede veje og tømning af nedløbsbrønde med henblik på at reducere diffuse støvemissioner. Dette mindsker mængden af flyvende papiraffald og fibre og forekomsten af knusning af papir med køretøjer på anlægsområdet, som kan forårsage yderligere støvemissioner, navnlig i den tørre sæson

Kan anvendes generelt

e

Opbevaring af baller eller løst papir under tag med henblik på at beskytte materialet mod vejrets påvirkning (fugt, mikrobiologiske nedbrydningsprocesser osv.)

Anvendelsen kan være begrænset som følge af områdets størrelse

1.5.2.   Spildevand og emissioner til vand

| BAT 43. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere brug af ferskvand, spildevandsudledning og forureningsbelastning er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 43.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere brug af ferskvand, spildevandsudledning og forureningsbelastning er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a | Adskillelse af vandsystemer | Se punkt 1.7.2.1 |
| b | Modstrøms-strømning for procesvand og vandrecirkulation |
| c | Delvis genanvendelse af behandlet spildevand efter biologisk behandling | Mange RCF-papirfabrikker genbruger en del af det biologisk behandlede spildevand i vandkredsløbet, navnlig fabrikker, der fremstiller bølgepapir eller testliner |
| d | Rensning af bagvand | Se punkt 1.7.2.1 |

Teknik

Beskrivelse

a

Adskillelse af vandsystemer

Se punkt 1.7.2.1

b

Modstrøms-strømning for procesvand og vandrecirkulation

c

Delvis genanvendelse af behandlet spildevand efter biologisk behandling

Mange RCF-papirfabrikker genbruger en del af det biologisk behandlede spildevand i vandkredsløbet, navnlig fabrikker, der fremstiller bølgepapir eller testliner

d

Rensning af bagvand

Se punkt 1.7.2.1

| BAT 44. | Den bedste tilgængelige teknik til at opretholde avanceret lukning af vandkredsløbet i fabrikker, der forarbejder papir til genbrug, og undgå mulige negative virkninger af øget genbrug af procesvand er at anvende en af teknikkerne nedenfor eller en kombination af disse. |
| --- | --- |

BAT 44.

Den bedste tilgængelige teknik til at opretholde avanceret lukning af vandkredsløbet i fabrikker, der forarbejder papir til genbrug, og undgå mulige negative virkninger af øget genbrug af procesvand er at anvende en af teknikkerne nedenfor eller en kombination af disse.

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a | Overvågning og kontinuerlig kontrol af procesvandets kvalitet | Se punkt 1.7.2.1 |
| b | Forebyggelse og eliminering af biofilm ved at bruge metoder, der minimerer emissionen af biocider |
| c | Fjernelse af calcium fra procesvand ved kontrolleret udfældning af calciumcarbonat |

Teknik

Beskrivelse

a

Overvågning og kontinuerlig kontrol af procesvandets kvalitet

Se punkt 1.7.2.1

b

Forebyggelse og eliminering af biofilm ved at bruge metoder, der minimerer emissionen af biocider

c

Fjernelse af calcium fra procesvand ved kontrolleret udfældning af calciumcarbonat

Anvendelsesområde

Teknik a-c finder anvendelse på RCF-papirfabrikker med avanceret lukning af vandkredsløbet.

| BAT 45. | Den bedste tilgængelige teknik til at forebygge og reducere forureningsbelastningen fra udledningen af spildevand til vandrecipienter fra hele fabrikken er at anvende en passende kombination af teknikkerne i BAT 13, BAT 14, BAT 15, BAT 16, BAT 43 og BAT 44. |
| --- | --- |

BAT 45.

Den bedste tilgængelige teknik til at forebygge og reducere forureningsbelastningen fra udledningen af spildevand til vandrecipienter fra hele fabrikken er at anvende en passende kombination af teknikkerne i BAT 13, BAT 14, BAT 15, BAT 16, BAT 43 og BAT 44.

For så vidt angår integrerede RCF-papirfabrikker, omfatter BAT-AEL-værdierne emissioner fra papirfremstilling, eftersom papirmaskinens bagvandskredsløb er tæt forbundet med bagvandskredsløbene i forbindelse med forarbejdningen af materialet.

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL-værdier)

Se tabel 18 og tabel 19.

De BAT-relaterede emissionsniveauer i tabel 18 finder også anvendelse på fabrikker, der fremstiller RCF-papirmasse uden afsværtning, og de BAT-relaterede emissionsniveauer i tabel 19 finder også anvendelse på fabrikker, der fremstiller RCF-papirmasse med afsværtning.

Referenceværdien for spildevandsudledning fra RCF-fabrikker er fastsat i BAT 5.

Tabel 18

BAT-relaterede emissionsniveauer for den direkte udledning af spildevand til vandrecipienter fra den integrerede fremstilling af papir og pap af papirmasse af genvundne fibre, fremstillet uden afsværtning på anlægsområdet

| Parameter | Årsgennemsnit
  kg/t |
| --- | --- |
| Kemisk iltforbrug (COD) | 0,4 (49)-1,4 |
| Totalt suspenderet stof (TSS) | 0,02-0,2 (50) |
| Totalt kvælstof | 0,008-0,09 |
| Totalt fosfor | 0,001-0,005 (51) |
| Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX) | 0,05 for vådstærkt papir |

Parameter

Årsgennemsnit

kg/t

Kemisk iltforbrug (COD)

0,4 (49)-1,4

Totalt suspenderet stof (TSS)

0,02-0,2 (50)

Totalt kvælstof

0,008-0,09

Totalt fosfor

0,001-0,005 (51)

Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX)

0,05 for vådstærkt papir

Tabel 19

BAT-relaterede emissionsniveauer for den direkte udledning af spildevand til vandrecipienter fra den integrerede fremstilling af papir og pap af papirmasse af genvundne fibre fremstillet med afsværtning i anlægget

| Parameter | Årsgennemsnit
  kg/t |
| --- | --- |
| Kemisk iltforbrug (COD) | 0,9-3,0
  0,9-4,0 for tissuepapir |
| Totalt suspenderet stof (TSS) | 0,08-0,3
  0,1-0,4 for tissuepapir |
| Totalt kvælstof | 0,01-0,1
  0,01-0,15 for tissuepapir |
| Totalt fosfor | 0,002-0,01
  0,002-0,015 for tissuepapir |
| Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX) | 0,05 for vådstærkt papir |

Parameter

Årsgennemsnit

kg/t

Kemisk iltforbrug (COD)

0,9-3,0

0,9-4,0 for tissuepapir

Totalt suspenderet stof (TSS)

0,08-0,3

0,1-0,4 for tissuepapir

Totalt kvælstof

0,01-0,1

0,01-0,15 for tissuepapir

Totalt fosfor

0,002-0,01

0,002-0,015 for tissuepapir

Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX)

0,05 for vådstærkt papir

BOD-koncentrationen i det behandlede spildevand forventes at være lav (omkring 25 mg/l i en sammensat døgnprøve).

1.5.3.   Energiforbrug og -effektivitet

| BAT 46. | Den bedste tilgængelige teknik er at reducere elforbruget i fabrikker, der forarbejder RCF-papir, ved at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 46.

Den bedste tilgængelige teknik er at reducere elforbruget i fabrikker, der forarbejder RCF-papir, ved at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Fremstilling af papirmasse med høj konsistens med henblik på sønderdeling af papir til genbrug i særskilte fibre | Kan generelt anvendes i nye delanlæg og ved større moderniseringer af eksisterende delanlæg |
| b | Effektiv grov- og finfiltrering ved optimering af rotordesign, skærme og betjening af skærme, hvilket gør det muligt at anvende mindre udstyr med lavere specifikt energiforbrug |
| c | Energibesparende forarbejdning af materiale, hvor urenheder ekstraheres så tidligt som muligt i processen for fornyet fremstilling af papirmasse, og hvor der anvendes færre og optimerede maskindele, hvorved energiintensiv forarbejdning af fibrene begrænses |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Fremstilling af papirmasse med høj konsistens med henblik på sønderdeling af papir til genbrug i særskilte fibre

Kan generelt anvendes i nye delanlæg og ved større moderniseringer af eksisterende delanlæg

b

Effektiv grov- og finfiltrering ved optimering af rotordesign, skærme og betjening af skærme, hvilket gør det muligt at anvende mindre udstyr med lavere specifikt energiforbrug

c

Energibesparende forarbejdning af materiale, hvor urenheder ekstraheres så tidligt som muligt i processen for fornyet fremstilling af papirmasse, og hvor der anvendes færre og optimerede maskindele, hvorved energiintensiv forarbejdning af fibrene begrænses

1.6.   BAT-KONKLUSIONER FOR PAPIRFREMSTILLING OG RELATEREDE PROCESSER

BAT-konklusionerne i dette punkt gælder for alle ikke-integrerede papir- og papfabrikker og for den del af integrerede kraft-, sulfit-, CTMP- og CMP-fabrikker, der vedrører fremstilling af papir og pap.

BAT 49, BAT 51, BAT 52c og BAT 53 gælder for alle integrerede papirmasse- og papirfabrikker.

For så vidt angår integrerede fabrikker, der fremstiller kraft-, sulfit-, CTMP- og CMP-papirmasse og -papir, finder de processpecifikke BAT-konklusioner for fremstilling af papirmasse også anvendelse, ud over BAT-konklusionerne i dette punkt.

1.6.1.   Spildevand og emissioner til vand

| BAT 47. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere produktionen af spildevand er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 47.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere produktionen af spildevand er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Optimal udformning og konstruktion af tanke og kar | Se punkt 1.7.2.1 | Kan anvendes i nye delanlæg og ved større moderniseringer af eksisterende delanlæg |
| b | Genvinding af fibre og fyldstoffer og behandling af bagvand | Kan anvendes generelt |
| c | Vandrecirkulation | Kan anvendes generelt. Opløste organiske, uorganiske og kolloide materialer kan begrænse genanvendelse af vand i virepartiet |
| d | Optimering af brusere i papirmaskinen | Kan anvendes generelt |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelsesområde

a

Optimal udformning og konstruktion af tanke og kar

Se punkt 1.7.2.1

Kan anvendes i nye delanlæg og ved større moderniseringer af eksisterende delanlæg

b

Genvinding af fibre og fyldstoffer og behandling af bagvand

Kan anvendes generelt

c

Vandrecirkulation

Kan anvendes generelt. Opløste organiske, uorganiske og kolloide materialer kan begrænse genanvendelse af vand i virepartiet

d

Optimering af brusere i papirmaskinen

Kan anvendes generelt

| BAT 48. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere brug af ferskvand og emissioner til vand fra specialpapirfabrikker er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 48.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere brug af ferskvand og emissioner til vand fra specialpapirfabrikker er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Bedre planlægning af papirfremstillingen | Bedre planlægning med henblik på at optimere produktionspartikombinationer og -varighed | Kan anvendes generelt |
| b | Forvaltning af vandkredsløb med henblik på at tilpasse sig til forandringer | Tilpasning af vandkredsløb, således at de bliver i stand til at håndtere ændringer i papirkvalitet, farver og kemiske tilsætningsstoffer |
| c | Spildevandsrensningsanlæg, som er i stand til at håndtere ændringer | Tilpasning af spildevandsbehandlingen, således at variationer med hensyn til strømme, lave koncentrationer og forskellige typer og mængder kemiske tilsætningsstoffer kan håndteres |
| d | Tilpasning af udskudspapirsystemet og karrenes kapacitet |
| e | Minimering af frigivelsen af kemiske tilsætningsstoffer (f.eks. stoffer, der gør papiret fedt-/vandtæt), der indeholder per- eller polyflourforbindelser eller bidrager til dannelse heraf | Kan kun anvendes i delanlæg, der fremstiller papir med fedt- eller vandskyende egenskaber |
| f | Skift til kemikalier med lavt AOX-indhold (f.eks. erstatning af anvendelsen af vådstærke stoffer baseret på epichlorohydrinharpiks) | Kan kun anvendes i delanlæg, der fremstiller papirkvaliteter med høj vådstyrke |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelsesområde

a

Bedre planlægning af papirfremstillingen

Bedre planlægning med henblik på at optimere produktionspartikombinationer og -varighed

Kan anvendes generelt

b

Forvaltning af vandkredsløb med henblik på at tilpasse sig til forandringer

Tilpasning af vandkredsløb, således at de bliver i stand til at håndtere ændringer i papirkvalitet, farver og kemiske tilsætningsstoffer

c

Spildevandsrensningsanlæg, som er i stand til at håndtere ændringer

Tilpasning af spildevandsbehandlingen, således at variationer med hensyn til strømme, lave koncentrationer og forskellige typer og mængder kemiske tilsætningsstoffer kan håndteres

d

Tilpasning af udskudspapirsystemet og karrenes kapacitet

e

Minimering af frigivelsen af kemiske tilsætningsstoffer (f.eks. stoffer, der gør papiret fedt-/vandtæt), der indeholder per- eller polyflourforbindelser eller bidrager til dannelse heraf

Kan kun anvendes i delanlæg, der fremstiller papir med fedt- eller vandskyende egenskaber

f

Skift til kemikalier med lavt AOX-indhold (f.eks. erstatning af anvendelsen af vådstærke stoffer baseret på epichlorohydrinharpiks)

Kan kun anvendes i delanlæg, der fremstiller papirkvaliteter med høj vådstyrke

| BAT 49. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere emissionsbelastningen fra belægningsfarvestoffer og bindemidler, som kan forstyrre det biologiske spildevandsrensningsanlæg, er at anvende teknik a nedenfor eller, hvis det ikke er teknisk muligt, teknik b nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 49.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere emissionsbelastningen fra belægningsfarvestoffer og bindemidler, som kan forstyrre det biologiske spildevandsrensningsanlæg, er at anvende teknik a nedenfor eller, hvis det ikke er teknisk muligt, teknik b nedenfor.

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Genvinding af belægningsfarvestoffer/genbrug af pigmenter | Spildevand, der indeholder belægningsfarvestoffer, indsamles separat. Belægningskemikalierne genvindes bl.a. ved:






  i) | ultrafiltrering |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelsesområde

a

Genvinding af belægningsfarvestoffer/genbrug af pigmenter

Spildevand, der indeholder belægningsfarvestoffer, indsamles separat. Belægningskemikalierne genvindes bl.a. ved:

i)

ultrafiltrering

| ii) | filtrering-flokkulering-afvanding med returnering af pigmenterne til belægningsprocessen. Det rensede vand kan genanvendes i processen |
| --- | --- |

ii)

filtrering-flokkulering-afvanding med returnering af pigmenterne til belægningsprocessen. Det rensede vand kan genanvendes i processen

For så vidt angår ultrafiltrering, kan anvendelsen være begrænset, når:

| — | spildevandsmængderne er meget begrænsede |
| --- | --- |

—

spildevandsmængderne er meget begrænsede

| — | spildevandet fra belægningsprocessen genereres flere steder i fabrikken |
| --- | --- |

—

spildevandet fra belægningsprocessen genereres flere steder i fabrikken

| — | der forekommer mange forskellige belægninger, eller |
| --- | --- |

—

der forekommer mange forskellige belægninger, eller

| — | forskellige opskrifter på belægningsfarvestoffer er uforenelige |
| --- | --- |

—

forskellige opskrifter på belægningsfarvestoffer er uforenelige

b

Forbehandling af spildevand, der indeholder belægningsfarvestoffer

Spildevand, der indeholder belægningsfarvestoffer, behandles f.eks. ved flokkulering for at beskytte den efterfølgende biologiske spildevandsrensning

Kan anvendes generelt

| BAT 50. | Den bedste tilgængelige teknik til at forebygge og reducere forureningsbelastningen fra udledningen af spildevand til vandrecipienter fra hele fabrikken er at anvende en passende kombination af teknikkerne i BAT 13, BAT 14, BAT 15, BAT 47, BAT 48 og BAT 49. |
| --- | --- |

BAT 50.

Den bedste tilgængelige teknik til at forebygge og reducere forureningsbelastningen fra udledningen af spildevand til vandrecipienter fra hele fabrikken er at anvende en passende kombination af teknikkerne i BAT 13, BAT 14, BAT 15, BAT 47, BAT 48 og BAT 49.

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL-værdier)

Se tabel 20 og tabel 21.

BAT-AEL-værdierne i tabel 20 og tabel 21 finder også anvendelse på papir- og papfremstillingen i integrerede fabrikker, der fremstiller kraft-, sulfit-, CTMP- og CMP-papirmasse og -papir.

Referenceværdien for spildevandsudledning fra ikke-integrerede papir- og papfabrikker er fastsat i BAT 5.

Tabel 20

BAT-relaterede emissionsniveauer for direkte spildevandsudledning til vandrecipienter fra en ikke-integreret papir- og papfabrik (herunder specialpapir)

| Parameter | Årsgennemsnit
  kg/t |
| --- | --- |
| Kemisk iltforbrug (COD) | 0,15-1,5 (52) |
| Totalt suspenderet stof (TSS) | 0,02-0,35 |
| Totalt kvælstof | 0,01-0,1
  0,01-0,15 for tissuepapir |
| Totalt fosfor | 0,003-0,012 |
| Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX) | 0,05 for décor-papir og vådstærkt papir |

Parameter

Årsgennemsnit

kg/t

Kemisk iltforbrug (COD)

0,15-1,5 (52)

Totalt suspenderet stof (TSS)

0,02-0,35

Totalt kvælstof

0,01-0,1

0,01-0,15 for tissuepapir

Totalt fosfor

0,003-0,012

Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX)

0,05 for décor-papir og vådstærkt papir

BOD-koncentrationen i det behandlede spildevand forventes at være lav (omkring 25 mg/l i en sammensat døgnprøve).

Tabel 21

BAT-relaterede emissionsniveauer for direkte spildevandsudledning til vandrecipienter fra en ikke-integreret fabrik, der fremstiller specialpapir

| Parameter | Årsgennemsnit
  kg/t (53) |
| --- | --- |
| Kemisk iltforbrug (COD) | 0,3-5 (54) |
| Totalt suspenderet stof (TSS) | 0,10-1 |
| Totalt kvælstof | 0,015-0,4 |
| Totalt fosfor | 0,002-0,04 |
| Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX) | 0,05 for décor-papir og vådstærkt papir |

Parameter

Årsgennemsnit

kg/t (53)

Kemisk iltforbrug (COD)

0,3-5 (54)

Totalt suspenderet stof (TSS)

0,10-1

Totalt kvælstof

0,015-0,4

Totalt fosfor

0,002-0,04

Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX)

0,05 for décor-papir og vådstærkt papir

1.6.2.   Emissioner til luft

| BAT 51. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere VOC-emissioner fra belægningsmaskiner i eller uden for anlægget er at vælge opskrifter på belægningsfarvestoffer (forbindelser), der reducerer VOC-emissionen. |
| --- | --- |

BAT 51.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere VOC-emissioner fra belægningsmaskiner i eller uden for anlægget er at vælge opskrifter på belægningsfarvestoffer (forbindelser), der reducerer VOC-emissionen.

1.6.3.   Affaldsdannelse

| BAT 52. | Den bedste tilgængelige teknik til at minimere mængden af fast affald, der skal bortskaffes, er at forebygge affaldsdannelse og foretage genvinding ved at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor (se generel BAT 20). |
| --- | --- |

BAT 52.

Den bedste tilgængelige teknik til at minimere mængden af fast affald, der skal bortskaffes, er at forebygge affaldsdannelse og foretage genvinding ved at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor (se generel BAT 20).

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Genvinding af fibre og fyldstoffer og behandling af bagvand | Se punkt 1.7.2.1 | Kan anvendes generelt |
| b | Udskudspapirrecirkulationssystem | Udskudspapir fra forskellige steder/faser i papirfremstillingsprocessen indsamles, omdannes på ny til papirmasse og returneres til fiberråmaterialet | Kan anvendes generelt |
| c | Genvinding af belægningsfarvestoffer/genbrug af pigmenter | Se punkt 1.7.2.1 | |
| d | Genanvendelse af fiberslam fra den primære spildevandsrensning | Slam med et højt fiberindhold fra den primære spildevandsrensning kan genanvendes i en produktionsproces | Anvendelsen kan være begrænset som følge af krav til produktkvaliteten |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelsesområde

a

Genvinding af fibre og fyldstoffer og behandling af bagvand

Se punkt 1.7.2.1

Kan anvendes generelt

b

Udskudspapirrecirkulationssystem

Udskudspapir fra forskellige steder/faser i papirfremstillingsprocessen indsamles, omdannes på ny til papirmasse og returneres til fiberråmaterialet

Kan anvendes generelt

c

Genvinding af belægningsfarvestoffer/genbrug af pigmenter

Se punkt 1.7.2.1

d

Genanvendelse af fiberslam fra den primære spildevandsrensning

Slam med et højt fiberindhold fra den primære spildevandsrensning kan genanvendes i en produktionsproces

Anvendelsen kan være begrænset som følge af krav til produktkvaliteten

1.6.4.   Energiforbrug og -effektivitet

| BAT 53. | Den bedste tilgængelige teknik til at reducere forbruget af termisk og elektrisk energi er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor. |
| --- | --- |

BAT 53.

Den bedste tilgængelige teknik til at reducere forbruget af termisk og elektrisk energi er at anvende en kombination af teknikkerne nedenfor.

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Energibesparende filtreringsteknikker (optimeret rotordesign, skærme og betjening af skærme) | Kan anvendes i nye fabrikker og ved større moderniseringer |
| b | Varmegenvinding fra raffinørerne i henhold til bedste praksis |
| c | Optimeret afvanding i pressedelen af papirmaskinen/den brede stokpresse | Kan ikke anvendes ved tissuepapir og mange specialpapirkvaliteter |
| d | Genvinding af dampkondensat og anvendelse af effektive systemer for genvinding af varme fra afgangsluft | Kan anvendes generelt |
| e | Reduktion af direkte brug af damp ved omhyggelig procesintegration ved brug af f.eks. pinchanalyse |
| f | Højeffektive raffinører | Kan anvendes i nye delanlæg |
| g | Optimering af funktionsmåden i eksisterende raffinører (f.eks. reduktion af krav om tomgangseffekt) | Kan anvendes generelt |
| h | Optimeret pumpedesign, transmissionskontrol med variabel hastighed for pumper, gearløse transmissioner |
| i | Avancerede raffineringsteknologier |
| j | Opvarmning af papirvæv i dampkasse med henblik på at forbedre drænings-/afvandingsegenskaberne | Kan ikke anvendes ved tissuepapir og mange specialpapirkvaliteter |
| k | Optimeret vakuumsystem (f.eks. turboventilatorer i stedet for vandringpumper) | Kan anvendes generelt |
| l | Optimering af produktionen og vedligeholdelse af distributionsnet |
| m | Optimering af varmegenvinding, luftsystem, isolering |
| n | Anvendelse af højeffektive motorer (EFF1) |
| o | Forvarmning af brusevand med varmeveksler |
| p | Anvendelse af affaldsvarme til tørring af slam eller opgradering af afvandet biomasse |
| q | Varmegenvinding fra aksiale kompressorer (hvis anvendt) til forsyning af luft til tørrehætten |
| r | Varmegenvinding af afgangsluft fra Yankee-hætten med overrislingstårn |
| s | Varmegenvinding fra afgangsluft med infrarød varme |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Energibesparende filtreringsteknikker (optimeret rotordesign, skærme og betjening af skærme)

Kan anvendes i nye fabrikker og ved større moderniseringer

b

Varmegenvinding fra raffinørerne i henhold til bedste praksis

c

Optimeret afvanding i pressedelen af papirmaskinen/den brede stokpresse

Kan ikke anvendes ved tissuepapir og mange specialpapirkvaliteter

d

Genvinding af dampkondensat og anvendelse af effektive systemer for genvinding af varme fra afgangsluft

Kan anvendes generelt

e

Reduktion af direkte brug af damp ved omhyggelig procesintegration ved brug af f.eks. pinchanalyse

f

Højeffektive raffinører

Kan anvendes i nye delanlæg

g

Optimering af funktionsmåden i eksisterende raffinører (f.eks. reduktion af krav om tomgangseffekt)

Kan anvendes generelt

h

Optimeret pumpedesign, transmissionskontrol med variabel hastighed for pumper, gearløse transmissioner

i

Avancerede raffineringsteknologier

j

Opvarmning af papirvæv i dampkasse med henblik på at forbedre drænings-/afvandingsegenskaberne

Kan ikke anvendes ved tissuepapir og mange specialpapirkvaliteter

k

Optimeret vakuumsystem (f.eks. turboventilatorer i stedet for vandringpumper)

Kan anvendes generelt

l

Optimering af produktionen og vedligeholdelse af distributionsnet

m

Optimering af varmegenvinding, luftsystem, isolering

n

Anvendelse af højeffektive motorer (EFF1)

o

Forvarmning af brusevand med varmeveksler

p

Anvendelse af affaldsvarme til tørring af slam eller opgradering af afvandet biomasse

q

Varmegenvinding fra aksiale kompressorer (hvis anvendt) til forsyning af luft til tørrehætten

r

Varmegenvinding af afgangsluft fra Yankee-hætten med overrislingstårn

s

Varmegenvinding fra afgangsluft med infrarød varme

1.7.   BESKRIVELSE AF TEKNIKKER

1.7.1.   Beskrivelse af teknikker til forebyggelse og kontrol af emissioner til luft

1.7.1.1.   Støv

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Elektrostatiske filtre | Elektrostatiske filtre fungerer således, at partikler lades og adskilles under indflydelse af et elektrisk felt. De kan fungere under meget forskellige forhold. |
| Alkalisk skrubber | Se punkt 1.7.1.3 (vådskrubber). |

Teknik

Beskrivelse

Elektrostatiske filtre

Elektrostatiske filtre fungerer således, at partikler lades og adskilles under indflydelse af et elektrisk felt. De kan fungere under meget forskellige forhold.

Alkalisk skrubber

Se punkt 1.7.1.3 (vådskrubber).

1.7.1.2.   NOx

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Reduktion af luft/brændstof-forhold | Teknikken er hovedsagelig baseret på følgende elementer:






  — | nøje kontrol af den luft, der anvendes ved forbrænding (lavt iltoverskud) |

Teknik

Beskrivelse

Reduktion af luft/brændstof-forhold

Teknikken er hovedsagelig baseret på følgende elementer:

—

nøje kontrol af den luft, der anvendes ved forbrænding (lavt iltoverskud)

| — | minimering af luftlækager ind til ovnen |
| --- | --- |

—

minimering af luftlækager ind til ovnen

| — | ændret konstruktion af ovnens forbrændingskammer. |
| --- | --- |

—

ændret konstruktion af ovnens forbrændingskammer.

Optimeret forbrænding og forbrændingskontrol

Denne teknik, som er baseret på permanent overvågning af passende forbrændingsparametre (f.eks. O2-, CO-indhold, brændstof/luftforhold, uforbrændte komponenter), bruger kontrolteknologi til at opnå de bedst mulige forbrændingsvilkår.

NOx-dannelse og -emissioner kan reduceres ved at tilpasse driftsparametre, luftfordeling, iltoverskud, flammeform og temperaturprofil.

Trindelt forbrænding

Trindelt forbrænding er baseret på anvendelse af to forbrændingszoner med kontrollerede luftforhold og temperaturer i et første kammer. Den første forbrændingszone fungerer ved substøkiometriske forhold og omdanner ammoniakforbindelser til frit kvælstof ved høj temperatur. I den anden zone afslutter yderligere lufttilførsel forbrændingen ved en lavere temperatur. Efter forbrændingen i to trin flyder røggassen til et andet kammer, varmen fra gasserne genvindes, og der produceres damp til processen.

Valg af brændstof/brændstof med lavt N-indhold

Anvendelse af brændstoffer med lavt kvælstofindhold reducerer NOx-emissionsniveauerne fra oxideringen af kvælstof i brændstoffet under forbrændingen.

Forbrændingen af CNCG eller biomassebaserede brændstoffer giver et højere NOx-emissionsniveau end ved olie og naturgas, fordi CNCG og alle træbaserede brændstoffer indeholder mere kvælstof end olie og naturgas.

På grund af de højere forbrændingstemperaturer giver gasfyring højere NOx-niveauer end oliefyring.

Lav-NOx-brænder

Lav-NOx-brændere er baseret på principperne om at reducere flammetemperaturudsving, forsinke, men fuldføre forbrændingen og øge varmeoverførslen (øget flammeemissivitet). Dette kan være forbundet med en konstruktionsændring af ovnens forbrændingskammer.

Trindelt indsprøjtning af brugt lud

Indsprøjtningen af brugt sulfitlud i kedlen på forskellige lodrette niveauer forhindrer dannelsen af NOx og sikrer fuldstændig forbrænding.

Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR)

Teknikken er baseret på reduktion af NOx til nitrogen ved reaktion med ammoniak eller urea ved en høj temperatur. Ammoniakvand (op til 25 % NH3), ammoniakprækursorforbindelser eller ureaopløsninger indsprøjtes i forbrændingsgassen for at reducere NO til N2. Reaktionen har optimal effekt inden for et temperaturinterval på omkring 830-1 050 °C, og der skal være tilstrækkelig retentionstid til, at de indsprøjtede stoffer kan reagere med NO. Dosishastigheden for ammoniak eller urea skal kontrolleres for at holde NH3-slip på et lavt niveau.

1.7.1.3.   Forebyggelse og kontrol af SO2-/TRS-emissioner

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Sortlud med højt tørstofindhold | Når sortluden har et højere tørstofindhold, stiger forbrændingstemperaturen. Dermed fordamper mere natrium (Na), som kan binde SO2 og danne Na2SO4, hvorved SO2-emissionerne fra genvindingskedlen reduceres. En ulempe ved den højere temperatur er, at NOx-emissionsniveauet kan stige |
| Valg af brændstof/brændstof med lavt S-indhold | Brug af brændstoffer med lavt svovlindhold med et svovlindhold på omkring 0,02-0,05 vægtprocent (f.eks. skovbiomasse, bark, olie med lavt svovlindhold, gas) reducerer de SO2-emissioner, der produceres ved oxideringen af svovl i brændstoffet under forbrænding |
| Optimeret fyring | Teknikker som effektiv kontrol med fyringshastighed (luft-brændstof, temperatur, retentionstid), kontrol af iltoverskud eller god blanding af luft og brændstof |
| Kontrol af Na2S-indholdet i kalkslamtilførslen | Effektiv skylning og filtrering af kalkslammet reducerer koncentrationen af Na2S og reducerer dermed dannelsen af hydrogensulfid i ovnen under fornyet forbrænding |
| Indsamling og genvinding af SO2-emissioner | Meget koncentrerede SO2-gasstrømme fra fremstilling af sur lud, rådnekamre, fordelingsenheder eller afluftningsbeholdere indsamles. SO2 genvindes i absorptionstanke med forskellige trykniveauer, både af økonomiske og miljømæssige årsager |
| Forbrænding af lugtende gasser og TRS | Indsamlede stærke gasser kan tilintetgøres ved at afbrænde dem i genvindingskedlen, i TRS-brændere eller i kalkovnen. Indsamlede svage gasser kan afbrændes i genvindingskedlen, kalkovnen, højtrykskedlen eller i TRS-brænderen. Ventilationsgasser fra opløsningsbeholderen kan afbrændes i moderne genvindingskedler |
| Indsamling og forbrænding af svage gasser i en genvindingskedel | Forbrænding af svage gasser (store mængder, lave SO2-koncentrationer) kombineret med et backupsystem.
  Svage gasser og andre lugtende forbindelser indsamles samtidig og forbrændes i genvindingskedlen. Svovldioxiden fra genvindingskedlens afgangsgas genvindes derefter af modstrømsvaskere med flere trin og genanvendes som kemisk produkt i forbindelse med kogningen. Der anvendes vaskere som backupsystem. |
| Vådvasker | Gasholdige forbindelser opløses i en egnet væske (vand eller alkalisk opløsning). Samtidig fjernelse af faste og gasholdige forbindelser kan opnås. Nedstrøms for vådskrubberen mættes røggasserne med vand, hvorefter dråberne skal separeres, før røggasserne udledes. Den resulterende væske skal behandles i en spildevandsproces, og det uopløselige stof opsamles ved bundfældning eller filtrering. |
| Elektrostatiske filtre eller multicykloner med flertrinsventuriskrubbere eller flertrinsnedstrømsskrubbere med dobbelt indsugning | Adskillelse af støv foregår i et elektrostatisk filter eller en flertrinsmulticyklon. For så vidt angår magnesiumsulfitprocessen består det støv, der tilbageholdes i det elektrostatistiske filter, primært af MgO, men også i mindre grad K-, Na- eller Ca-forbindelser. Den genvundne MgO-aske opslæmmes med vand og renses ved skylning og læskning, således at der dannes Mg(OH)2, som så bruges som alkalisk skrubningsopløsning i flertrinsskrubbere med henblik på genvinding af svovlkomponenten i de kemiske produkter i forbindelse med kogningen. For så vidt angår ammoniumsulfitprocessen genvindes ammoniakbasen (NH3) ikke, fordi den nedbrydes i forbrændingsprocessen i kvælstof. Efter fjernelse af støv afkøles røggassen ved passage gennem en køleskrubber, der anvender vand, og derefter gennem tre eller flere trindelte skrubbere for røggassen, hvor SO2-emissionerne skrubbes med den alkaliske Mg(OH)2-opløsning, når der er tale om magnesiumsulfitprocessen, og med en 100 % fersk NH3-opløsning, når der er tale om ammoniumsulfitprocessen. |

Teknik

Beskrivelse

Sortlud med højt tørstofindhold

Når sortluden har et højere tørstofindhold, stiger forbrændingstemperaturen. Dermed fordamper mere natrium (Na), som kan binde SO2 og danne Na2SO4, hvorved SO2-emissionerne fra genvindingskedlen reduceres. En ulempe ved den højere temperatur er, at NOx-emissionsniveauet kan stige

Valg af brændstof/brændstof med lavt S-indhold

Brug af brændstoffer med lavt svovlindhold med et svovlindhold på omkring 0,02-0,05 vægtprocent (f.eks. skovbiomasse, bark, olie med lavt svovlindhold, gas) reducerer de SO2-emissioner, der produceres ved oxideringen af svovl i brændstoffet under forbrænding

Optimeret fyring

Teknikker som effektiv kontrol med fyringshastighed (luft-brændstof, temperatur, retentionstid), kontrol af iltoverskud eller god blanding af luft og brændstof

Kontrol af Na2S-indholdet i kalkslamtilførslen

Effektiv skylning og filtrering af kalkslammet reducerer koncentrationen af Na2S og reducerer dermed dannelsen af hydrogensulfid i ovnen under fornyet forbrænding

Indsamling og genvinding af SO2-emissioner

Meget koncentrerede SO2-gasstrømme fra fremstilling af sur lud, rådnekamre, fordelingsenheder eller afluftningsbeholdere indsamles. SO2 genvindes i absorptionstanke med forskellige trykniveauer, både af økonomiske og miljømæssige årsager

Forbrænding af lugtende gasser og TRS

Indsamlede stærke gasser kan tilintetgøres ved at afbrænde dem i genvindingskedlen, i TRS-brændere eller i kalkovnen. Indsamlede svage gasser kan afbrændes i genvindingskedlen, kalkovnen, højtrykskedlen eller i TRS-brænderen. Ventilationsgasser fra opløsningsbeholderen kan afbrændes i moderne genvindingskedler

Indsamling og forbrænding af svage gasser i en genvindingskedel

Forbrænding af svage gasser (store mængder, lave SO2-koncentrationer) kombineret med et backupsystem.

Svage gasser og andre lugtende forbindelser indsamles samtidig og forbrændes i genvindingskedlen. Svovldioxiden fra genvindingskedlens afgangsgas genvindes derefter af modstrømsvaskere med flere trin og genanvendes som kemisk produkt i forbindelse med kogningen. Der anvendes vaskere som backupsystem.

Vådvasker

Gasholdige forbindelser opløses i en egnet væske (vand eller alkalisk opløsning). Samtidig fjernelse af faste og gasholdige forbindelser kan opnås. Nedstrøms for vådskrubberen mættes røggasserne med vand, hvorefter dråberne skal separeres, før røggasserne udledes. Den resulterende væske skal behandles i en spildevandsproces, og det uopløselige stof opsamles ved bundfældning eller filtrering.

Elektrostatiske filtre eller multicykloner med flertrinsventuriskrubbere eller flertrinsnedstrømsskrubbere med dobbelt indsugning

Adskillelse af støv foregår i et elektrostatisk filter eller en flertrinsmulticyklon. For så vidt angår magnesiumsulfitprocessen består det støv, der tilbageholdes i det elektrostatistiske filter, primært af MgO, men også i mindre grad K-, Na- eller Ca-forbindelser. Den genvundne MgO-aske opslæmmes med vand og renses ved skylning og læskning, således at der dannes Mg(OH)2, som så bruges som alkalisk skrubningsopløsning i flertrinsskrubbere med henblik på genvinding af svovlkomponenten i de kemiske produkter i forbindelse med kogningen. For så vidt angår ammoniumsulfitprocessen genvindes ammoniakbasen (NH3) ikke, fordi den nedbrydes i forbrændingsprocessen i kvælstof. Efter fjernelse af støv afkøles røggassen ved passage gennem en køleskrubber, der anvender vand, og derefter gennem tre eller flere trindelte skrubbere for røggassen, hvor SO2-emissionerne skrubbes med den alkaliske Mg(OH)2-opløsning, når der er tale om magnesiumsulfitprocessen, og med en 100 % fersk NH3-opløsning, når der er tale om ammoniumsulfitprocessen.

1.7.2.   Beskrivelse af teknikker til at reducere forbruget af ferskvand/spildevandsudledningen og forureningsbelastningen i spildevandet

1.7.2.1.   Procesintegrerede teknikker

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Tør afbarkning | Tør afbarkning af træstammer i tromletørremaskiner (vand bruges kun til skylning af stammerne og sendes derefter med kun minimal rensning til spildevandsrensningsanlægget med henblik på genbrug) |
| Blegning uden brug af chlor (TCF) | I forbindelse med TCF-blegning undgås brug af chlorholdige blegningskemikalier fuldstændigt, og det samme gælder dermed emissioner af organiske og chlorerede organiske stoffer fra blegningen |
| Moderne blegning uden brug af frit chlor | Moderne blegning uden brug af frit chlor minimerer forbruget af chlordioxid ved anvendelse af en af følgende blegningsfaser eller en kombination af disse: ilt, hydrolysefase med varm syre, ozonfase ved mellemhøj og høj konsistens, faser med atmosfærisk hydrogenperoxid og hydrogenperoxid under tryk eller brug af en fase med varm chlordioxid |
| Forlænget delignificering | Forlænget delignificering ved a) modificeret kogning eller b) iltdelignificering øger graden af delignificering af papirmassen (hvilket sænker kappatallet) inden blegning og reducerer dermed anvendelsen af blegningskemikalier og spildevandets COD-belastning. Sænkning af kappatallet med én enhed inden blegning kan reducere frigivelsen af COD fra blegningsanlægget med omkring 2 kg COD/ADt. Det fjernede lignin kan genvindes og sendes til kemikalie- og energigenvindingssystemet |
| a) | Forlænget modificeret kogning |

Teknik

Beskrivelse

Tør afbarkning

Tør afbarkning af træstammer i tromletørremaskiner (vand bruges kun til skylning af stammerne og sendes derefter med kun minimal rensning til spildevandsrensningsanlægget med henblik på genbrug)

Blegning uden brug af chlor (TCF)

I forbindelse med TCF-blegning undgås brug af chlorholdige blegningskemikalier fuldstændigt, og det samme gælder dermed emissioner af organiske og chlorerede organiske stoffer fra blegningen

Moderne blegning uden brug af frit chlor

Moderne blegning uden brug af frit chlor minimerer forbruget af chlordioxid ved anvendelse af en af følgende blegningsfaser eller en kombination af disse: ilt, hydrolysefase med varm syre, ozonfase ved mellemhøj og høj konsistens, faser med atmosfærisk hydrogenperoxid og hydrogenperoxid under tryk eller brug af en fase med varm chlordioxid

Forlænget delignificering

Forlænget delignificering ved a) modificeret kogning eller b) iltdelignificering øger graden af delignificering af papirmassen (hvilket sænker kappatallet) inden blegning og reducerer dermed anvendelsen af blegningskemikalier og spildevandets COD-belastning. Sænkning af kappatallet med én enhed inden blegning kan reducere frigivelsen af COD fra blegningsanlægget med omkring 2 kg COD/ADt. Det fjernede lignin kan genvindes og sendes til kemikalie- og energigenvindingssystemet

a)

Forlænget modificeret kogning

Forlænget kogning (parti eller kontinuerlige systemer) omfatter længere kogningsperioder under optimerede forhold (for eksempel tilpasses alkalikoncentrationen i kogeluden, således at den er lavere i begyndelsen og højere mod slutningen af kogningsprocessen), med henblik på ekstraktion af en maksimal mængde lignin inden blegning uden unødvendig nedbrydning af kulhydrater eller omfattende tab af papirmassestyrke. Anvendelsen af kemikalier i den efterfølgende blegningsfase og indholdet af organisk stof i spildevandet fra blegningsanlægget kan dermed reduceres

| b) | Iltdelignificering |
| --- | --- |

b)

Iltdelignificering

Iltdelignificering er en mulighed for at fjerne en betydelig del af det lignin, der resterer efter kogning, såfremt kogningsanlægget skal køre med højere kappatal. Under alkaliske forhold reagerer papirmassen med ilt og fjerner en del af det resterende lignin

Lukket og effektiv filtrering og skylning af brunmasse

Filtrering af brunmasse foregår med tryksigter i et lukket flertrinskredsløb. Urenheder og planterester fjernes således på et tidligt tidspunkt i processen.

Ved skylning af brunmasse adskilles opløste organiske og uorganiske kemikalier fra papirmassefibrene. Brunmassen kan skylles i rådnekammeret først og efterfølgende i højeffektive vaskere før og efter iltdelignificeringen, dvs. før blegning. Overførslen, forbruget af kemikalier i blegningen og udledningen af spildevand reduceres. Derudover bliver det muligt at genvinde de kemiske produkter i forbindelse med kogningen fra skyllevandet. Effektiv skylning sker ved modstrømsskylning i flere trin med anvendelse af filtre og presser. Vandsystemet i anlægget til filtrering af brunmasse er fuldstændigt lukket

Delvist genbrug af procesvand i blegningsanlægget

Sure og basiske filtrater genbruges i blegningsanlægget modstrøms i forhold til papirmassestrømmen. Vandet føres til spildevandsrensningsanlægget eller, i nogle få tilfælde, til efterfølgende luftskylning.

Effektive vaskere i de mellemliggende skyllefaser er en forudsætning for lave emissioner. Der opnås en spildevandsudledning fra blegningsanlægget på 12-25 m3/ADt i effektive fabrikker (Kraft)

Effektiv spildovervågning og -opbevaring, herunder genvinding af kemikalier og energi

Et effektivt spildkontrol-, opbevarings- og genvindingssystem, der forebygger utilsigtede frigivelser af emissioner med højt organisk og undertiden giftigt indhold eller høje pH-værdier (til det sekundære spildevandsrensningsanlæg), omfatter:

| — | overvågning af ledningsevne eller pH-niveau strategiske steder med henblik på at spore tab og spild |
| --- | --- |

—

overvågning af ledningsevne eller pH-niveau strategiske steder med henblik på at spore tab og spild

| — | indsamling af omledt eller spildt lud med den højest mulige koncentration af faste stoffer |
| --- | --- |

—

indsamling af omledt eller spildt lud med den højest mulige koncentration af faste stoffer

| — | returnering af indsamlet lud og indsamlede fibre til processen på passende steder |
| --- | --- |

—

returnering af indsamlet lud og indsamlede fibre til processen på passende steder

| — | forhindring af, at spild af koncentrerede eller skadelige strømme fra kritiske procesområder (herunder tallolie og terpentin) når den biologiske spildevandsbehandling |
| --- | --- |

—

forhindring af, at spild af koncentrerede eller skadelige strømme fra kritiske procesområder (herunder tallolie og terpentin) når den biologiske spildevandsbehandling

| — | fornuftigt dimensionerede buffertanke til indsamling af giftigt eller varmt koncentreret lud |
| --- | --- |

—

fornuftigt dimensionerede buffertanke til indsamling af giftigt eller varmt koncentreret lud

Opretholdelse af tilstrækkelig fordampning af sortlud og genvindingskedelkapacitet til at håndtere spidsbelastninger

Tilstrækkelig kapacitet i anlægget til fordampning af sortlud og i genvindingskedlen sikrer, at yderligere lud- og tørstofindhold som følge af indsamlingen af spild eller udledninger fra blegningsanlægget kan håndteres. Det reducerer tab af tynd sortlud, andet koncentreret processpildevand og potentielt filtrater fra blegningsanlægget.

Flertrinsfordamperen opkoncentrerer tynd sortlud fra skylningen af brunmasse og, i visse tilfælde, også bioslam fra spildevandsrensningsanlægget og/eller ophobet salt fra ClO2-anlægget. Yderligere fordampningskapacitet ud over normal drift giver tilstrækkelig mulighed for at genvinde spild og behandle potentielle blegningsfiltratstrømme til genbrug

Fjernelse af de forurenede kondensater og genanvendelse af kondensaterne i processen

Fjernelse af de forurenede kondensater og genanvendelse af kondensater i processen reducerer fabrikkens indtag af ferskvand og den organiske belastning for spildevandsrensningsanlægget.

I en afdriver føres damp modstrøms gennem de filtrerede proceskondensater, som indeholder reducerede svovlforbindelser, terpener, methanol og andre organiske forbindelser. De flygtige stoffer i kondensatet akkumuleres i topdampen som ukondenserbare gasser og methanol og trækkes ud af systemet. Det rensede kondensat kan genanvendes i processen, f.eks. til skylning i blegningsanlægget, til skylning af brunmasse, i kaustificeringsområdet (skylning og fortynding af slam, brusere til fortynding af slam), som TRS-vaskevæske til kalkovne eller som spædevand til hvidlud.

De fjernede ukondenserbare gasser fra de mest koncentrerede kondensater tilføres til indsamlingssystemet for stærke ildelugtende gasser og forbrændes. Fjernede gasser fra moderat forurenede kondensater indsamles i LVHC-systemet (Low Volume High Concentration) og forbrændes

Fordampning og forbrænding af spildevand fra den alkaliske varmeekstraktion

Spildevandet koncentreres først ved fordampning og forbrændes derefter som biobrændstof i en genvindingskedel. Natriumcarbonatholdigt støv og smeltet materiale fra ovnens bund opløses med henblik på genvinding af sodaopløsning

Recirkulation af vaskevæske fra forblegning til skylning af brunmasse og fordampning med henblik på at reducere emissioner fra MgO-baseret forblegning

Forudsætningerne for anvendelsen af denne teknik er et relativt lavt kappatal efter kogning (f.eks. 14-16), tilstrækkelig tank-, fordamper- og genvindingskedelkapacitet til at håndtere yderligere strømme, mulighed for at rense vaskeudstyret for aflejringer og et moderat lysklarhedsniveau for papirmassen (≤ 87 % ISO), eftersom denne teknik i visse tilfælde kan medføre mindre tab af lysklarhed.

For producenter af papirmasse til markedet eller andre producenter, der skal opnå meget høje lysklarhedsniveauer (> 87 % ISO), kan det være vanskeligt at anvende MgO-forblegning

Modstrømsstrømning for procesvand

I integrerede fabrikker tilføres procesvandet primært via papirmaskinens brusere, hvorfra det føres opstrøms mod papirmassefremstillingsdelen

Adskillelse af vandsystemer

De forskellige procesenheders (f.eks. papirmassefremstillingsenhed, blegnings- og papirmaskine) vandsystemer adskilles ved at skylle og afvande papirmassen (f.eks. ved hjælp af vaskepresser). Denne adskillelse forhindrer overførsel af forurenende stoffer til de efterfølgende procestrin og gør det muligt at fjerne forstyrrende stoffer fra mindre mængder

Højkonsistens(peroxid)blegning

Ved højkonsistensblegning afvandes papirmassen f.eks. med en dobbeltviremaskine eller en anden presse, inden blegningskemikalierne tilsættes. Det sikrer mere effektiv brug af blegningskemikalierne og giver renere papirmasse og mindre overførsel af skadelige stoffer til papirmaskinen og genererer mindre COD. Restperoxid kan recirkuleres og genanvendes

Genvinding af fibre og fyldstoffer og behandling af bagvand

Bagvand fra papirmaskinen kan behandles ved hjælp af følgende teknikker:

| a) | Anordninger (typisk tromle- eller skivefiltre eller enheder med flotation under tryk osv.), der adskiller faste stoffer (fibre og fyldstoffer) fra procesvandet. Flotation under tryk i bagvandskredsløb omdanner suspenderede stoffer, småpartikler, små kolloide materialer og anioniske stoffer til flokkulerende bundfald, der derefter fjernes. De genvundne fibre og fyldstoffer recirkuleres til processen. Klart bagvand kan genanvendes i brusere med mindre strenge krav til vandkvalitet. |
| --- | --- |

a)

Anordninger (typisk tromle- eller skivefiltre eller enheder med flotation under tryk osv.), der adskiller faste stoffer (fibre og fyldstoffer) fra procesvandet. Flotation under tryk i bagvandskredsløb omdanner suspenderede stoffer, småpartikler, små kolloide materialer og anioniske stoffer til flokkulerende bundfald, der derefter fjernes. De genvundne fibre og fyldstoffer recirkuleres til processen. Klart bagvand kan genanvendes i brusere med mindre strenge krav til vandkvalitet.

| b) | Yderligere ultrafiltrering af det forfiltrerede bagvand fører til helt klart filtrat af tilstrækkelig høj kvalitet til at kunne bruges som højtryksbrusevand, pakningsvand og til fortynding af kemiske tilsætningsstoffer |
| --- | --- |

b)

Yderligere ultrafiltrering af det forfiltrerede bagvand fører til helt klart filtrat af tilstrækkelig høj kvalitet til at kunne bruges som højtryksbrusevand, pakningsvand og til fortynding af kemiske tilsætningsstoffer

Rensning af bagvand

Systemer til rensning af bagvand, der næsten udelukkende anvendes i papirindustrien, er baseret på bundfældning, filtrering (skivefilter) og flotation. Den mest anvendte teknik er flotation under tryk. Anionisk affald og anioniske småpartikler samles til flokkulerende bundfald, der kan behandles fysisk ved hjælp af tilsætningsstoffer. Højmolekylære, vandopløselige polymerer eller uorganiske elektrolytter anvendes som flokkuleringsmidler. Det genererede flokkulerende bundfald flyder derefter til rensningsbassinet. Ved flotation under tryk hænger de suspenderede stoffer sammen med luftbobler

Vandrecirkulation

Renset vand recirkuleres som procesvand inden for en enhed eller i integrerede fabrikker fra papirmaskinen til papirmassefabrikken og fra papirmasseanlægget til afbarkningsanlægget. Spildevand udledes primært fra de punkter, hvor der er den største forureningsbelastning (f.eks. klart filtrat fra skivefilteret ved fremstilling af papirmasse, afbarkning)

Optimal udformning og konstruktion af tanke og kar (papirfremstilling)

Opsamlingstanke til opbevaring af materiale og bagvand er udformet, således at de kan håndtere procesudsving og varierende strømme også i forbindelse med opstart og nedlukning

Skyllefase inden raffinering af mekanisk papirmasse af blødt træ

Visse fabrikker forbehandler flis af blødt træ ved en kombination af forvarmning under tryk, kompression og imprægnering for at forbedre papirmassens egenskaber. En skyllefase inden raffinering og blegning reducerer COD-niveauet betydeligt ved at fjerne en lille, men meget koncentreret spildevandsstrøm, der kan behandles særskilt

Erstatning af NaOH med Ca(OH)2 eller Mg(OH)2 som alkali i forbindelse med peroxidblegning

Brug af Ca(OH)2 som alkali fører til ca. 30 % lavere COD-emissionsniveauer og bevarer samtidig et højt lyshedsniveau. Der anvendes også Mg(OH)2 som erstatning for NaOH

Blegning med lukket kredsløb

I sulfitpapirmassefabrikker, hvor der anvendes natrium som base til kogning, kan spildevand fra blegningsanlægget f.eks. behandles ved hjælp af ultrafiltrering, flotation og adskillelse af harpiks og fedtsyrer, hvilket muliggør blegning med lukket kredsløb. Filtraterne fra blegningen og skylningen genanvendes i den første skyllefase efter kogning og genbruges endelig i enhederne til genvinding af kemikalier

pH-justering af tyndlud inden/i fordampningsanlægget

Neutralisering sker inden fordampning eller efter den første fordampningsfase med henblik på at holde de organiske syrer opløste i koncentratet, således at de kan sendes med den brugte lud til genvindingskedlen

Anaerob behandling af kondensaterne fra fordamperne

Se punkt 1.7.2.2 (kombineret anaerob/aerob behandling)

Fjernelse og genvinding af SO2 fra kondensaterne fra fordamperne

SO2 fjernes fra kondensaterne; koncentraterne behandles biologisk, mens den fjernede SO2 sendes til genvinding som kemisk produkt i forbindelse med kogningen.

Overvågning og kontinuerlig kontrol af procesvandets kvalitet

Optimering af hele »systemet for fiber/vand/kemikalietilsætning/energi« er nødvendig i forbindelse med avancerede lukkede vandkredsløb. Det kræver kontinuerlig overvågning af vandkvaliteten og personalets motivation, viden og arbejde i forbindelse med de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre den nødvendige vandkvalitet

Forebyggelse og eliminering af biofilm ved at bruge metoder, der minimerer emissionen af biocider

Kontinuerlig tilførsel af mikroorganismer med vand og fibre giver en mikrobiologisk balance, der er specifik for det enkelte anlæg. Med henblik på at forhindre omfattende vækst af mikroorganismer, aflejringer af agglomereret biomasse eller biofilm i vandkredsløb og udstyr anvendes der ofte biodispergeringsmidler eller biocider. Når der anvendes katalytisk desinfektion med hydrogenperoxid, elimineres biofilm og frie mikrober i procesvand og papirslam uden brug af biocider

Fjernelse af calcium fra procesvand ved kontrolleret udfældning af calciumcarbonat

Sænkelse af calciumkoncentrationen ved kontrolleret fjernelse af calciumcarbonat (f.eks. i en celle med flotation under tryk) mindsker risikoen for uønsket udfældning af calciumcarbonat eller kedelstensdannelse i vandsystemer og udstyr, f.eks. i profilvalseværk, virer, filt og brusedyser, rør eller biologiske spildevandsrensningsanlæg

Optimering af brusere i papirmaskinen

Optimering af brusere omfatter: a) genanvendelse af procesvand (f.eks. renset bagvand) til at reducere forbruget af ferskvand og b) anvendelse af specialdesignede dyser til bruserne

1.7.2.2.   Spildevandsrensning

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Primær behandling | Fysisk-kemisk behandling, f.eks. udligning, neutralisering eller bundfældning.
  Udligning (f.eks. i udligningsbassiner) anvendes til at forhindre betydelige variationer i strømningshastighed, temperatur og koncentrationer af forurenende stoffer og dermed overbelastning af spildevandsrensningssystemet |
| Sekundær (biologisk) behandling | De processer, der kan anvendes til behandling af spildevand med mikroorganismer, er aerob og anaerob behandling. I en sekundær rensningsfase adskilles faste stoffer og biomasse fra spildevandet ved bundfældning, eventuelt kombineret med flokkulering |
| a) | Aerob behandling |

Teknik

Beskrivelse

Primær behandling

Fysisk-kemisk behandling, f.eks. udligning, neutralisering eller bundfældning.

Udligning (f.eks. i udligningsbassiner) anvendes til at forhindre betydelige variationer i strømningshastighed, temperatur og koncentrationer af forurenende stoffer og dermed overbelastning af spildevandsrensningssystemet

Sekundær (biologisk) behandling

De processer, der kan anvendes til behandling af spildevand med mikroorganismer, er aerob og anaerob behandling. I en sekundær rensningsfase adskilles faste stoffer og biomasse fra spildevandet ved bundfældning, eventuelt kombineret med flokkulering

a)

Aerob behandling

Ved aerob biologisk spildevandsbehandling omdannes bionedbrydelige opløste og kolloide materialer i vandet med tilstedeværelse af luft af mikroorganismer dels til en fast cellesubstans (biomasse) og dels til kuldioxid og vand. De anvendte processer er:

| — | et- eller totrinsaktiveret slam |
| --- | --- |

—

et- eller totrinsaktiveret slam

| — | biofilmreaktorprocesser |
| --- | --- |

—

biofilmreaktorprocesser

| — | biofilm/aktivt slam (kompakt biologisk rensningsanlæg). Denne teknik består i en kombination af moving bed-bærematerialer og aktivt slam. |
| --- | --- |

—

biofilm/aktivt slam (kompakt biologisk rensningsanlæg). Denne teknik består i en kombination af moving bed-bærematerialer og aktivt slam.

Den genererede biomasse (overskydende slam) adskilles fra spildevandet, inden vandet udledes

| b) | Kombineret anaerob/aerob behandling |
| --- | --- |

b)

Kombineret anaerob/aerob behandling

Ved anaerob spildevandsrensning omdannes det organiske indhold i spildevandet ved hjælp af mikroorganismer uden tilstedeværelse af luft til methan, kuldioxid, sulfid osv. Processen foregår i en lufttæt tankreaktor. Mikroorganismerne opbevares i tanken som biomasse (slam). Den biogas, der dannes ved denne biologiske proces, består af methan, kuldioxid og andre gasser som f.eks. hydrogen og hydrogensulfid og er egnet til energiproduktion.

Anaerob behandling skal betragtes som forbehandling inden aerob behandling på grund af det resterende COD-indhold. Anaerob forbehandling reducerer mængden af slam, der genereres ved biologisk behandling

Tertiær behandling

Avanceret behandling omfatter teknikker som filtrering med henblik på yderligere fjernelse af faste stoffer, nitrificering og denitrificering med henblik på fjernelse af kvælstof eller flokkulering/udfældning fulgt af filtrering med henblik på fjernelse af fosfor. Tertiær behandling anvendes normalt i tilfælde, hvor primær og biologisk behandling ikke er tilstrækkelig til at opnå de lave TSS-, kvælstof- eller fosforniveauer, der måske stilles krav om på grund af lokale forhold

Korrekt udformet og drevet biologisk rensningsanlæg

Et korrekt udformet og drevet biologisk rensningsanlæg indebærer passende udformning og dimensionering af behandlingstanke/-bassiner (f.eks. bundfældningstanke) i forhold til den hydrauliske belastning og forureningsbelastningen. Lave TSS-emissionsniveauer opnås ved at sikre korrekt bundfældning af den aktive biomasse. Periodisk gennemgang af udformningen, dimensioneringen og driften af spildevandsrensningsanlægget fremmer opfyldelsen af disse målsætninger

1.7.3.   Beskrivelse af teknikker til forebyggelse af affaldsdannelse og affaldshåndtering

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Affaldsvurderings- og affaldshåndteringssystem | Affaldsvurderings- og affaldshåndteringssystemer bruges til at identificere muligheder for optimering af forebyggelse, genanvendelse, genvinding, genbrug og endelig bortskaffelse af affald. Affaldskortlægning gør det muligt at identificere og klassificere de enkelte affaldsfraktioners type, karakteristika, mængde og oprindelse |
| Særskilt indsamling af forskellige affaldsfraktioner | Særskilt indsamling af forskellige affaldsfraktioner på oprindelsesstedet og, hvis det er relevant, mellemliggende oplagring kan øge mulighederne for genanvendelse eller recirkulation. Særskilt indsamling indebærer også sortering og klassificering af farlige affaldsfraktioner (f.eks. olie- og fedtrester, hydraulik- og transformerolie, brugte batterier, elektrisk udstyr til skrot, opløsningsmidler, maling, biocider eller kemikalierester) |
| Samling af hensigtsmæssige affaldsfraktioner | Samling af hensigtsmæssige affaldsfraktioner afhænger af den foretrukne løsning for genanvendelse/genbrug, yderligere behandling og bortskaffelse |
| Forbehandling af restprodukter fra processen inden genanvendelse eller genbrug | Forbehandling omfatter teknikker som:






  — | afvanding, f.eks. af slam, bark eller rejekt og i visse tilfælde tørring med henblik på at øge genanvendeligheden inden brug (f.eks. øge varmeværdien inden forbrænding) eller |

Teknik

Beskrivelse

Affaldsvurderings- og affaldshåndteringssystem

Affaldsvurderings- og affaldshåndteringssystemer bruges til at identificere muligheder for optimering af forebyggelse, genanvendelse, genvinding, genbrug og endelig bortskaffelse af affald. Affaldskortlægning gør det muligt at identificere og klassificere de enkelte affaldsfraktioners type, karakteristika, mængde og oprindelse

Særskilt indsamling af forskellige affaldsfraktioner

Særskilt indsamling af forskellige affaldsfraktioner på oprindelsesstedet og, hvis det er relevant, mellemliggende oplagring kan øge mulighederne for genanvendelse eller recirkulation. Særskilt indsamling indebærer også sortering og klassificering af farlige affaldsfraktioner (f.eks. olie- og fedtrester, hydraulik- og transformerolie, brugte batterier, elektrisk udstyr til skrot, opløsningsmidler, maling, biocider eller kemikalierester)

Samling af hensigtsmæssige affaldsfraktioner

Samling af hensigtsmæssige affaldsfraktioner afhænger af den foretrukne løsning for genanvendelse/genbrug, yderligere behandling og bortskaffelse

Forbehandling af restprodukter fra processen inden genanvendelse eller genbrug

Forbehandling omfatter teknikker som:

—

afvanding, f.eks. af slam, bark eller rejekt og i visse tilfælde tørring med henblik på at øge genanvendeligheden inden brug (f.eks. øge varmeværdien inden forbrænding) eller

| — | afvanding med henblik på at sikre lavere vægt og mængde ved transport. Ved afvanding anvendes der båndpresser, skruepresser, dekanteringscentrifuger eller kammerfilterpresser |
| --- | --- |

—

afvanding med henblik på at sikre lavere vægt og mængde ved transport. Ved afvanding anvendes der båndpresser, skruepresser, dekanteringscentrifuger eller kammerfilterpresser

| — | knusning/sønderdeling af rejekt fra f.eks. RCF-processer og fjernelse af metaldele med henblik på at forbedre forbrændingsegenskaberne inden forbrænding |
| --- | --- |

—

knusning/sønderdeling af rejekt fra f.eks. RCF-processer og fjernelse af metaldele med henblik på at forbedre forbrændingsegenskaberne inden forbrænding

| — | biologisk stabilisering inden afvanding, hvis der er tale om anvendelse i landbruget |
| --- | --- |

—

biologisk stabilisering inden afvanding, hvis der er tale om anvendelse i landbruget

Genvinding af materialer og genbrug af restprodukter fra processen på anlægsområdet

Processer for materialegenvinding omfatter teknikker som:

| — | adskillelse af fibre fra vandstrømme og recirkulation til råmaterialet |
| --- | --- |

—

adskillelse af fibre fra vandstrømme og recirkulation til råmaterialet

| — | genvinding af kemiske tilsætningsstoffer, belægningspigmenter osv. |
| --- | --- |

—

genvinding af kemiske tilsætningsstoffer, belægningspigmenter osv.

| — | genvinding af kemiske produkter i forbindelse med kogningen ved hjælp af genvindingskedler, kaustificering osv. |
| --- | --- |

—

genvinding af kemiske produkter i forbindelse med kogningen ved hjælp af genvindingskedler, kaustificering osv.

Energigenvinding på eller uden for anlægsområdet af affald med højt organisk indhold

Restprodukter fra afbarkning, flishugning, filtrering osv., såsom bark, fiberslam eller andre primært organiske restprodukter brændes som følge af deres varmeværdi i forbrændingsanlæg eller biomasseanlæg med henblik på energigenvinding

Ekstern anvendelse af materialer

Materialegenvinding af passende affald fra papir- og papirmassefremstillingen kan foregå i andre industrielle sektorer, f.eks. ved:

| — | fyring i ovne eller blanding med råmateriale i cement-, keramik- eller murstensproduktion (herunder også energigenvinding) |
| --- | --- |

—

fyring i ovne eller blanding med råmateriale i cement-, keramik- eller murstensproduktion (herunder også energigenvinding)

| — | kompostering af papirslam eller jordspredning af egnede affaldsdele inden for landbruget |
| --- | --- |

—

kompostering af papirslam eller jordspredning af egnede affaldsdele inden for landbruget

| — | anvendelse af uorganiske affaldsfraktioner (sand, sten, slibestenssand, aske, kalk) til bygge- og anlægsarbejder, f.eks. fortove, veje, belægningslag osv. |
| --- | --- |

—

anvendelse af uorganiske affaldsfraktioner (sand, sten, slibestenssand, aske, kalk) til bygge- og anlægsarbejder, f.eks. fortove, veje, belægningslag osv.

Affaldsfraktioners egnethed til anvendelse uden for anlægsområdet bestemmes ud fra affaldets sammensætning (f.eks. uorganisk/mineralsk indhold) og dokumentation for, at planlagt genbrug ikke er miljø- eller sundhedsskadeligt

Forbehandling af affaldsfraktioner inden bortskaffelse

Forbehandling af affald inden bortskaffelse omfatter foranstaltninger (afvanding, tørring osv.), der reducerer vægten og mængden ved transport eller bortskaffelse

---

(1)  I særlige tilfælde kan det blive nødvendigt at anvende en anden prøvetagningsprocedure (f.eks. korttidsprøvetagning)

(2)  Der er en tendens til at udskifte COD med TOC af økonomiske og miljømæssige årsager. Hvis TOC allerede er målt som en nøgleprocesparameter, er det ikke nødvendigt at måle COD; der bør dog opstilles en forbindelse mellem de to parametre for den specifikke emissionskilde og spildevandsrensningsfase.

(3)  Der kan også anvendes hurtige testmetoder. Resultaterne af hurtige test bør kontrolleres løbende (f.eks. én gang om måneden) i forhold til EN-standarder eller, hvis EN-standarder ikke foreligger, i forhold til ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, der sikrer tilvejebringelse af data af tilsvarende videnskabelig kvalitet.

(4)  For fabrikker, der er i drift mindre end syv dage om ugen, kan overvågningsfrekvensen for COD og TSS reduceres til kun at omfatte de dage, hvor fabrikken er i drift, eller prøvetagningsperioden kan forlænges til 48 eller 72 timer.

(5)  Gælder, når der anvendes EDTA eller DTPA (chelatdannere) i processen.

(6)  Finder ikke anvendelse på delanlæg, der dokumenterer, at der ikke genereres AOX eller tilføjes AOX via kemiske tilsætningsstoffer og råvarer.

(7)  Kan ikke anvendes i delanlæg, hvor spildevandets biologiske indhold efter den primære behandling er meget lavt, f.eks. visse papirfabrikker, der fremstiller specialpapir.

(8)  BAT-AEL-værdierne henviser til produktion af papirmasse til markedet og papirmasseproduktionsdelen af integrerede fabrikker (emissioner fra fremstilling af papir er ikke omfattet).

(9)  Et kompakt biologisk spildevandsrensningsanlæg kan føre til lidt højere emissionsniveauer.

(10)  Den øverste ende af intervallet henviser til fabrikker, der bruger eukalyptus fra regioner med højere fosforværdier (f.eks. eukalyptus fra Den Iberiske Halvø).

(11)  Kan anvendes i fabrikker, der bruger chlorholdige blegningskemikalier.

(12)  For fabrikker, der fremstiller papirmasse med høj styrke, stivhed og renhed (f.eks. til pap til emballering af væske og LWC), kan der forekomme AOX-emissionsniveauer på op til 0,25 kg/ADt.

(13)  BAT-AEL-værdierne henviser til produktion af papirmasse til markedet og papirmasseproduktionsdelen af integrerede fabrikker (emissioner fra fremstilling af papir er ikke omfattet).

(14)  Et kompakt biologisk spildevandsrensningsanlæg kan føre til lidt højere emissionsniveauer.

(15)  SOx-emissionsniveauerne fra kalkovnen stiger betydeligt, når stærke ukondenserbare gasser tilføres til ovnen, og der ikke anvendes alkaliske skrubbere.

(16)  Kan anvendes til behandling af svagt lugtende gasser.

(17)  Kan anvendes til behandling af stærkt lugtende gasser.

(18)  Øget tørstofindhold i sortluden fører til lavere SO2-emissioner og højere NOx-emissioner. Derfor kan en genvindingskedel med lave SO2-emissionsniveauer ligge i den øverste ende af intervallet for NOx og omvendt.

(19)  BAT-AEL-værdier dækker ikke perioder, hvor genvindingskedlen kører med et tørstofindhold, der er langt lavere end det normale tørstofindhold som følge af nedlukning eller vedligeholdelse af sortludkoncentrationsanlægget.

(20)  Hvis en genvindingskedel afbrænder sortlud med et tørstofindhold på over 83 %, bør emissionsniveauerne for SO2 og gasholdigt S vurderes fra gang til gang.

(21)  Intervallet gælder uden forbrænding af stærkt lugtende gasser.

DS = tørstofindhold i sortluden.

(22)  Øget tørstofindhold i sortluden fører til lavere SO2-emissioner og højere NOx-emissioner. Derfor kan en genvindingskedel med lave SO2-emissionsniveauer ligge i den øverste ende af intervallet for NOx og omvendt.

(23)  Det reelle NOx-emissionsniveau for en genvindingskedel afhænger af tørstofindholdet og kvælstofindholdet i sortluden og mængden og kombinationen af forbrændte stærke ukondenserbare gasser og andre kvælstofholdige strømme (f.eks. ventilationsgasser fra opløsningsbeholderen, metanol adskilt fra kondensatet, bioslam). Jo højere tørstofindhold, kvælstofindhold i sortluden og mængde forbrændte stærke ukondenserbare gasser og andre kvælstofholdige strømme, jo tættere vil emissionerne ligge på den øverste ende af intervallet af BAT-AEL-værdier.

(24)  Hvis en genvindingskedel afbrænder sortlud med et tørstofindhold på over 83 %, bør NOx-emissionsniveauerne vurderes fra gang til gang.

DS = tørstofindhold i sortluden.

(25)  For en eksisterende genvindingskedel forsynet med et elektrostatisk filter, der nærmer sig udløbet af sin driftstid, kan emissionsniveauerne stige op til 50 mg/Nm3 med tiden (hvilket svarer til 0,4 kg/ADt).

(26)  »Stærke gasser« omfatter methanol og terpentin.

(27)  For kalkovne, der forbrænder stærke gasser (herunder methanol og terpentin), kan den øverste ende af AEL-intervallet være på op til 40 mg/Nm3.

(28)  Når der anvendes flydende brændstoffer af vegetabilsk oprindelse (f.eks. terpentin, methanol, tallolie), herunder opnået som biprodukter ved fremstillingen af papirmasse, kan der forekomme emissionsniveauer på op til 350 mg/Nm3 (hvilket svarer til 0,35 kg NOx/ADt).

(29)  Når der anvendes gasformige brændstoffer af vegetabilsk oprindelse (f.eks. ukondenserbare gasser), herunder opnået som biprodukter ved fremstillingen af papirmasse, kan der forekomme emissionsniveauer på op til 450 mg/Nm3 (hvilket svarer til 0,45 kg NOx/ADt).

(30)  For en eksisterende kalkovn forsynet med et elektrostatisk filter, der nærmer sig udløbet af sin driftstid, kan emissionsniveauerne stige op til 50 mg/Nm3 med tiden (hvilket svarer til 0,05 kg/ADt).

(31)  Denne BAT-AEL-værdi er baseret på en gasstrøm i intervallet 100-200 Nm3/ADt.

(32)  Når det i forbindelse med et eksisterende delanlæg ikke kan lade sig gøre at skifte til trindelt forbrænding, kan der forekomme emissionsniveauer på op til 1 000 mg/Nm3 (hvilket svarer til 0,2 kg/ADt).

(33)  BAT-AEL-værdierne henviser til produktion af papirmasse til markedet og papirmasseproduktionsdelen af integrerede fabrikker (emissioner fra fremstilling af papir er ikke omfattet).

(34)  BAT-AEL-værdierne finder ikke anvendelse på fabrikker, der fremstiller naturlig fedttæt papirmasse.

(35)  BAT-AEL-værdierne for COD og totalt fosfor finder ikke anvendelse på eukalyptusbaseret papirmasse til markedet.

(36)  Fabrikker, der fremstiller sulfitpapirmasse til markedet, kan anvende en blid ClO2-blegningsfase for at opfylde produktkrav, hvilket medfører AOX-emissioner.

(37)  Finder ikke anvendelse på TCF-fabrikker

(38)  BAT-AEL-værdierne henviser til produktion af papirmasse til markedet og papirmasseproduktionsdelen af integrerede fabrikker (emissioner fra fremstilling af papir er ikke omfattet).

(39)  På grund af de processpecifikke højere emissionsniveauer finder BAT-AEL-værdierne for totalt kvælstof ikke anvendelse på ammoniumbaseret fremstilling af NSSC-papirmasse.

(40)  For så vidt angår ammoniumbaserede fabrikker kan der forekomme højere NOx-emissionsniveauer: op til 580 mg/Nm3 som dagligt gennemsnit og op til 450 mg/Nm3 som årsgennemsnit.

(41)  For så vidt angår genvindingskedler i fabrikker, der anvender over 25 % hårdt træ (rigt på kalium) som råmateriale, kan der forekomme højere støvemissionsniveauer på op til 30 mg/Nm3.

(42)  BAT-AEL-værdien for støv finder ikke anvendelse på ammoniumbaserede fabrikker.

(43)  Som følge af processpecifikke højere emissionsniveauer finder BAT-AEL-værdien for SO2 ikke anvendelse på genvindingskedler med permanent »sure« forhold, dvs. hvor der anvendes sulfitlud som vaskemedium i vådskrubberen som led i genvindingen af sulfit.

(44)  For så vidt angår eksisterende flertrinsventuriskrubbere, kan der forekomme højere SO2-emissionsniveauer på op til 400 mg/Nm3 som dagligt gennemsnit og op til 350 mg/Nm3 som årsgennemsnit.

(45)  Gælder ikke i forbindelse med »sur drift«, dvs. perioder, hvor forebyggende skylning og fjernelse af aflejringer i skrubberne finder sted. I disse perioder kan emissionsniveauerne være på op til 300-500 mg SO2/Nm3 (ved 5 % O2) ved rengøring af én af skrubberne og op til 1 200 mg SO2/Nm3 (middelværdier pr. halve time, ved 5 % O2), når den sidste vasker rengøres.

(46)  I tilfælde af stærkt bleget mekanisk papirmasse (70-100 % fibre i det færdige papir) kan der forekomme emissionsniveauer på op til 8 kg/t.

(47)  Når der ikke kan anvendes bionedbrydelige eller eliminerbare chelatdannere som følge af krav til papirmassens kvalitet (f.eks. høj lyshed), kan emissionen af totalt kvælstof være højere end denne BAT-AEL-værdi og bør vurderes fra gang til gang.

(48)  Når der ikke kan anvendes bionedbrydelige eller eliminerbare chelatdannere som følge af krav til papirmassens kvalitet (f.eks. høj lyshed), kan emissionen af totalt kvælstof være højere end denne BAT-AEL-værdi og bør vurderes fra gang til gang.

(49)  I fabrikker med helt lukkede vandkredsløb er der ingen emission af COD.

(50)  Når der er tale om eksisterende delanlæg, kan der forekomme niveauer på op til 0,45 kg/t som følge af den faldende kvalitet af papir til genbrug og de vanskeligheder, der er forbundet med kontinuerlig opgradering af spildevandsrensningsanlægget.

(51)  Når der er tale om fabrikker med en spildevandsudledning på 5-10 m3/t, ligger den øverste ende af intervallet på 0,008 kg/t

(52)  For så vidt angår papirfabrikker, henviser den øverste ende af intervallet til papirfabrikker, der anvender stivelse i belægningsprocessen.

(53)  Fabrikker med særlige karakteristika, såsom et stort antal skift mellem papirkvaliteter (f.eks. ≥ 5 pr. dag som årsgennemsnit), eller som fremstiller meget let specialpapir (≤ 30 g/m2 som årsgennemsnit), kan have højere emissioner end den øverste ende af intervallet.

(54)  Den øverste ende af BAT-AEL-intervallet henviser til fabrikker, der fremstiller meget findelt papir, som kræver intensiv raffinering, og til fabrikker med hyppige skift mellem papirkvaliteter (f.eks. ≥ 1-2 skift pr. dag som årsgennemsnit).

---