# Eiropas Savienības L 298/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 298 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 16. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 298

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 16. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1081/2014 (2014. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot hekus VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1082/2014 (2014. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot melno matasti ES un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX un X zonā | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1083/2014 (2014. gada 15. oktobris) par atļauju izmantot preparātu Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kā barības piedevu sivēnmātēm (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1084/2014 (2014. gada 15. oktobris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu attiecībā uz difosfātu (E 450) kā irdinātāja un skābuma regulētāja izmantošanu gatavās rauga mīklās (
  1
  ) | 8 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1085/2014 (2014. gada 15. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 10 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/96/ES (2014. gada 15. oktobris) par marķēšanas, iepakojumu noslēgšanas un iepakošanas prasībām augļaugu pavairošanas materiālam un augļu ražošanai paredzētiem augļaugiem, kas ietilpst Padomes Direktīvas 2008/90/EK darbības jomā | 12 |
| | * | Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/97/ES (2014. gada 15. oktobris), ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2008/90/EK attiecībā uz piegādātāju un šķirņu reģistrāciju un kopējo šķirņu sarakstu | 16 |
| | * | Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/98/ES (2014. gada 15. oktobris), ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2008/90/EK attiecībā uz konkrētām prasībām, kuras noteiktas tās I pielikumā minētajām augļaugu ģintīm un sugām, konkrētām prasībām, kas jāievēro piegādātājiem, un sīki izstrādātiem noteikumiem par oficiālajām pārbaudēm | 22 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1081/2014 (2014. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot hekus VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1082/2014 (2014. gada 13. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot melno matasti ES un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX un X zonā

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1083/2014 (2014. gada 15. oktobris) par atļauju izmantot preparātu Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kā barības piedevu sivēnmātēm (
  1
  )

Enterococcus faecium

Bonvital

1

5

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1084/2014 (2014. gada 15. oktobris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu attiecībā uz difosfātu (E 450) kā irdinātāja un skābuma regulētāja izmantošanu gatavās rauga mīklās (
  1
  )

1

8

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1085/2014 (2014. gada 15. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

10

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/96/ES (2014. gada 15. oktobris) par marķēšanas, iepakojumu noslēgšanas un iepakošanas prasībām augļaugu pavairošanas materiālam un augļu ražošanai paredzētiem augļaugiem, kas ietilpst Padomes Direktīvas 2008/90/EK darbības jomā

12

*

Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/97/ES (2014. gada 15. oktobris), ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2008/90/EK attiecībā uz piegādātāju un šķirņu reģistrāciju un kopējo šķirņu sarakstu

16

*

Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/98/ES (2014. gada 15. oktobris), ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2008/90/EK attiecībā uz konkrētām prasībām, kuras noteiktas tās I pielikumā minētajām augļaugu ģintīm un sugām, konkrētām prasībām, kas jāievēro piegādātājiem, un sīki izstrādātiem noteikumiem par oficiālajām pārbaudēm

22

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas 2014. gada 28. maija Lēmumā 2014/314/ES, ar ko nosaka kritērijus ES ekomarķējuma piešķiršanai ūdens sildītājiem ( OV L 164, 3.6.2014. ) | 62 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas 2014. gada 28. maija Lēmumā 2014/314/ES, ar ko nosaka kritērijus ES ekomarķējuma piešķiršanai ūdens sildītājiem ( OV L 164, 3.6.2014. )

( OV L 164, 3.6.2014. )

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 16.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1081/2014

(2014. gada 13. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot hekus VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) Nr. 43/2014 (2) ir noteiktas kvotas 2014. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) Nr. 43/2014 (2) ir noteiktas kvotas 2014. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2014. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2014. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2014. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 13. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2014. gada 20. janvāra Regula (ES) Nr. 43/2014, ar ko 2014. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2014., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 48/TQ43 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Krājums | HKE/8ABDE. |
| Suga | Heks (Merluccius merluccius) |
| Zona | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona |
| Aizlieguma datums | 13.9.2014. |

Nr.

48/TQ43

Dalībvalsts

Beļģija

Krājums

HKE/8ABDE.

Suga

Heks (Merluccius merluccius)

Zona

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona

Aizlieguma datums

13.9.2014.

---

| 16.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1082/2014

(2014. gada 13. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot melno matasti ES un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX un X zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) Nr. 1262/2012 (2) ir noteiktas kvotas 2014. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) Nr. 1262/2012 (2) ir noteiktas kvotas 2014. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2014. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2014. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2014. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 13. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2012. gada 20. decembra Regula (ES) Nr. 1262/2012, ar ko nosaka konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas ES kuģiem 2013. un 2014. gadā (OV L 356, 22.12.2012., 22. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 54/DSS |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums | BSF/8910 |
| Suga | Melnā mataste (Aphanopus carbo) |
| Zona | ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā |
| Aizlieguma datums | 16.9.2014. |

Nr.

54/DSS

Dalībvalsts

Spānija

Krājums

BSF/8910

Suga

Melnā mataste (Aphanopus carbo)

Zona

ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā

Aizlieguma datums

16.9.2014.

---

| 16.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1083/2014

(2014. gada 15. oktobris)

par atļauju izmantot preparātu Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kā barības piedevu sivēnmātēm

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju preparātam Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital). Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju preparātam Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital). Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Minētais pieteikums attiecas uz atļauju izmantot preparātu Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kā barības piedevu sivēnmātēm visā reproduktīvā cikla laikā un to klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Minētais pieteikums attiecas uz atļauju izmantot preparātu Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kā barības piedevu sivēnmātēm visā reproduktīvā cikla laikā un to klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

| (4) | Preparātu Enterococcus faecium DSM 7134 ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 666/2003 (2) pagaidām atļāva lietot sivēniem un nobarojamām cūkām, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2154/2003 (3) pagaidām atļāva lietot sivēnmātēm, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 521/2005 (4) pagaidām atļāva lietot nobarojamiem cāļiem, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 538/2007 (5) desmit gadus atļāva lietot atšķirtiem sivēniem un nobarojamām cūkām un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1521/2007 (6) desmit gadus atļāva lietot sivēnmātēm no 90. grūtniecības dienas līdz laktācijas beigām. |
| --- | --- |

(4)

Preparātu Enterococcus faecium DSM 7134 ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 666/2003 (2) pagaidām atļāva lietot sivēniem un nobarojamām cūkām, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2154/2003 (3) pagaidām atļāva lietot sivēnmātēm, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 521/2005 (4) pagaidām atļāva lietot nobarojamiem cāļiem, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 538/2007 (5) desmit gadus atļāva lietot atšķirtiem sivēniem un nobarojamām cūkām un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1521/2007 (6) desmit gadus atļāva lietot sivēnmātēm no 90. grūtniecības dienas līdz laktācijas beigām.

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2014. gada 18. februāra atzinumā (7) secināja, ka ierosinātajos lietošanas apstākļos preparātam Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Tā arī secināja, ka piedeva var uzlabot metiena svaru vai saglabāt sivēnmātes stāvokli. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevu laišanas tirgū noteikt nav vajadzīgs. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošo barības piedevu analīzes metodēm. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2014. gada 18. februāra atzinumā (7) secināja, ka ierosinātajos lietošanas apstākļos preparātam Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Tā arī secināja, ka piedeva var uzlabot metiena svaru vai saglabāt sivēnmātes stāvokli. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevu laišanas tirgū noteikt nav vajadzīgs. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošo barības piedevu analīzes metodēm.

| (6) | Preparāta Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(6)

Preparāta Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (7) | Pēc tam, kad atļauja ir piešķirta ar šo īstenošanas regulu, Regula (EK) Nr. 1521/2007 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(7)

Pēc tam, kad atļauja ir piešķirta ar šo īstenošanas regulu, Regula (EK) Nr. 1521/2007 būtu jāatceļ.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā norādīto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “zarnu floras stabilizatori”, ir atļauts izmantot kā piedevu dzīvnieku ēdināšanā saskaņā ar minētajā pielikumā ietvertajiem nosacījumiem.

2. pants

Regulu (EK) Nr. 1521/2007 atceļ.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 15. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Komisijas 2003. gada 11. aprīļa Regula (EK) Nr. 666/2003, ar ko pagaidām dzīvnieku barībā atļauj izmantot noteiktus mikroorganismus (OV L 96, 12.4.2003., 11. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2003. gada 10. decembra Regula (EK) Nr. 2154/2003, ar ko pagaidām dzīvnieku barībā atļauj izmantot dažus mikroorganismus (Enterococcus faecium un Lactobacillus acidophilus) (OV L 324, 11.12.2003., 11. lpp.).

3

Enterococcus faecium

Lactobacillus acidophilus

(4)  Komisijas 2005. gada 1. aprīļa Regula (EK) Nr. 521/2005 par pastāvīgu piedevas izmantošanas atļauju un pagaidu atļauju tādu konkrētu piedevu jaunam izmantojumam, kuras jau ir atļauts lietot dzīvnieku barībā (OV L 84, 2.4.2005., 3. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2007. gada 15. maija Regula (EK) Nr. 538/2007 par jauna lopbarības piedevas Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) izmantošanas veida atļauju (OV L 128, 16.5.2007., 16. lpp.).

5

Enterococcus faecium

Bonvital

(6)  Komisijas 2007. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 1521/2007 par atļauju jaunā veidā izmantot Enterococcus faecium DSM 7134 (Bonvital) kā barības piedevu (OV L 335, 20.12.2007., 24. lpp.).

6

Enterococcus faecium

Bonvital

(7)  EFSA Journal 2014; 12(2):3565.

7

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KVV/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori |
| 4b1841 | Lactosan GmbH & Co KG | Enterococcus faecium DSM 7134 | Piedevas sastāvs


  Enterococcus faecium DSM 7134 preparāts, kas satur vismaz: | pulvera veidā: 1 × 1010 KVV/g piedevas; |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

KVV/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori

4b1841

Lactosan GmbH & Co KG

Enterococcus faecium DSM 7134

Piedevas sastāvs

Enterococcus faecium DSM 7134 preparāts, kas satur vismaz:

pulvera veidā: 1 × 1010 KVV/g piedevas;

| | granulētā veidā (mikroinkapsulētā formā): 1 × 1010 KVV/g piedevas. |
| --- | --- |

granulētā veidā (mikroinkapsulētā formā): 1 × 1010 KVV/g piedevas.

Aktīvās vielas raksturojums

Enterococcus faecium DSM 7134 dzīvotspējīgas šūnas.

Analītiskā metode
   (1)

Skaitīšana: Petri trauciņa, uzsēšanas un izlīdzināšanas metode. Izmanto žults eskulīna azīda agaru (EN 15788).

Identifikācija: pulsējošā lauka gela elektroforēze (PFGE).

Sivēnmātes

—

5 × 108

—

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret granulēšanos. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret granulēšanos.

| 2. | Drošības apsvērumi: darba laikā ieteicams izmantot elpceļu aizsarglīdzekļus un cimdus. |
| --- | --- |

2.

Drošības apsvērumi: darba laikā ieteicams izmantot elpceļu aizsarglīdzekļus un cimdus.

2024. gada 5. novembris

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm atrodama Eiropas Savienības references laboratorijas barības piedevu jomā tīmekļa vietnē: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 16.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/8

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1084/2014

(2014. gada 15. oktobris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu attiecībā uz difosfātu (E 450) kā irdinātāja un skābuma regulētāja izmantošanu gatavās rauga mīklās

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (1) un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā ir noteikts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un to lietošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā ir noteikts Savienības atļauto pārtikas piedevu saraksts un to lietošanas nosacījumi.

| (2) | Minēto Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu var atjaunināt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1331/2008 (2) 3. panta 1. punktā minēto vienoto procedūru vai nu pēc Komisijas iniciatīvas, vai pēc pieteikuma saņemšanas. |
| --- | --- |

(2)

Minēto Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu var atjaunināt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1331/2008 (2) 3. panta 1. punktā minēto vienoto procedūru vai nu pēc Komisijas iniciatīvas, vai pēc pieteikuma saņemšanas.

| (3) | Pieteikums, kurā lūdz piešķirt atļauju izmantot difosfātus (E 450) kā irdinātāju un skābuma regulētāju gatavās rauga mīklās, tika iesniegts 2013. gada 7. jūlijā un pēc tam darīts pieejams dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums, kurā lūdz piešķirt atļauju izmantot difosfātus (E 450) kā irdinātāju un skābuma regulētāju gatavās rauga mīklās, tika iesniegts 2013. gada 7. jūlijā un pēc tam darīts pieejams dalībvalstīm.

| (4) | Lai pagatavotu svaigās mīklas, kuras izmanto kā pamatu picu, sāļo un saldo pīrāgu un līdzīgu produktu pusfabrikātiem, ir vajadzīga irdinātāju kombinācija no nātrija bikarbonāta (E 500), difosfātiem (E 450) un rauga. Šāda veida mīklām nevajadzētu rūgt, kad tās tiek uzglabātas vēsumā, bet mīklas briešanai būtu jāsākas produkta sagatavošanas beigu fāzē, kuru īsteno patērētājs. Mīklas pacelšanos galvenokārt nodrošina nātrija bikarbonāts, bet raugs ar zemu irdinošo iedarbību ir vajadzīgs, lai panāktu raksturīgo aromātisko garšu. Difosfātus pievieno kā skābuma regulētājus, lai kontrolētu oglekļa dioksīda veidošanos no nātrija bikarbonāta. |
| --- | --- |

(4)

Lai pagatavotu svaigās mīklas, kuras izmanto kā pamatu picu, sāļo un saldo pīrāgu un līdzīgu produktu pusfabrikātiem, ir vajadzīga irdinātāju kombinācija no nātrija bikarbonāta (E 500), difosfātiem (E 450) un rauga. Šāda veida mīklām nevajadzētu rūgt, kad tās tiek uzglabātas vēsumā, bet mīklas briešanai būtu jāsākas produkta sagatavošanas beigu fāzē, kuru īsteno patērētājs. Mīklas pacelšanos galvenokārt nodrošina nātrija bikarbonāts, bet raugs ar zemu irdinošo iedarbību ir vajadzīgs, lai panāktu raksturīgo aromātisko garšu. Difosfātus pievieno kā skābuma regulētājus, lai kontrolētu oglekļa dioksīda veidošanos no nātrija bikarbonāta.

| (5) | Šādu irdinātāju kombināciju no nātrija bikarbonāta, difosfātiem un rauga var izmantot kā alternatīvu pašuzbriedinošiem miltiem, kuros ir atļauts augstāks fosfātu saturs. Tādējādi, ja difosfātus atļaus izmantot gatavās rauga mīklās, tā rezultātā nepalielināsies uzņemtais fosfātu daudzums. Tādēļ būtu lietderīgi atļaut izmantot difosfātus kā irdinātāju un skābuma regulētāju gatavās rauga mīklās, kuras izmanto kā pamatu picām, sāļajiem un saldajiem pīrāgiem un līdzīgiem produktiem. |
| --- | --- |

(5)

Šādu irdinātāju kombināciju no nātrija bikarbonāta, difosfātiem un rauga var izmantot kā alternatīvu pašuzbriedinošiem miltiem, kuros ir atļauts augstāks fosfātu saturs. Tādējādi, ja difosfātus atļaus izmantot gatavās rauga mīklās, tā rezultātā nepalielināsies uzņemtais fosfātu daudzums. Tādēļ būtu lietderīgi atļaut izmantot difosfātus kā irdinātāju un skābuma regulētāju gatavās rauga mīklās, kuras izmanto kā pamatu picām, sāļajiem un saldajiem pīrāgiem un līdzīgiem produktiem.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 2. punktu, lai atjauninātu Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu, kas iekļauts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā, Komisijai ir jālūdz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinums, izņemot gadījumus, kad attiecīgais atjauninājums nevar ietekmēt cilvēku veselību. Atļauja izmantot difosfātus kā skābuma regulētāju rauga mīklās, kuras izmanto kā pamatu picām, sāļajiem un saldajiem pīrāgiem un līdzīgiem produktiem, nerada bažas par kaitīgumu, tāpēc nav nepieciešams lūgt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1331/2008 3. panta 2. punktu, lai atjauninātu Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu, kas iekļauts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā, Komisijai ir jālūdz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinums, izņemot gadījumus, kad attiecīgais atjauninājums nevar ietekmēt cilvēku veselību. Atļauja izmantot difosfātus kā skābuma regulētāju rauga mīklās, kuras izmanto kā pamatu picām, sāļajiem un saldajiem pīrāgiem un līdzīgiem produktiem, nerada bažas par kaitīgumu, tāpēc nav nepieciešams lūgt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu.

| (7) | Tādēļ Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 15. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1331/2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (OV L 354, 31.12.2008., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļā, 07.1. kategorijā “Maize un maizītes” pēc ieraksta par pārtikas piedevu E 338-452 pievieno šādu ierakstu:

| | “E 450 | Difosfāti | 12 000 | (4) | Tikai atdzesētās, fasētās rauga mīklās, kuras izmanto kā pamatu picām, sāļajiem un saldajiem pīrāgiem un līdzīgiem produktiem” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

“E 450

Difosfāti

12 000

(4)

Tikai atdzesētās, fasētās rauga mīklās, kuras izmanto kā pamatu picām, sāļajiem un saldajiem pīrāgiem un līdzīgiem produktiem”

---

| 16.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1085/2014

(2014. gada 15. oktobris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 15. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| MA | 122,4 |
| MK | 60,9 |
| ZZ | 82,4 |
| 0707 00 05 | TR | 158,2 |
| ZZ | 158,2 |
| 0709 93 10 | TR | 142,8 |
| ZZ | 142,8 |
| 0805 50 10 | AR | 95,1 |
| BR | 84,6 |
| CL | 109,5 |
| TR | 111,7 |
| UY | 97,0 |
| ZA | 101,1 |
| ZZ | 99,8 |
| 0806 10 10 | BR | 191,0 |
| MK | 34,4 |
| TR | 143,7 |
| ZZ | 123,0 |
| 0808 10 80 | BA | 49,5 |
| BR | 53,2 |
| CL | 89,4 |
| NZ | 134,3 |
| US | 192,1 |
| ZA | 119,7 |
| ZZ | 106,4 |
| 0808 30 90 | CN | 75,7 |
| TR | 116,3 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 90,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

64,0

MA

122,4

MK

60,9

ZZ

82,4

0707 00 05

TR

158,2

ZZ

158,2

0709 93 10

TR

142,8

ZZ

142,8

0805 50 10

AR

95,1

BR

84,6

CL

109,5

TR

111,7

UY

97,0

ZA

101,1

ZZ

99,8

0806 10 10

BR

191,0

MK

34,4

TR

143,7

ZZ

123,0

0808 10 80

BA

49,5

BR

53,2

CL

89,4

NZ

134,3

US

192,1

ZA

119,7

ZZ

106,4

0808 30 90

CN

75,7

TR

116,3

ZA

80,2

ZZ

90,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

DIREKTĪVAS

| 16.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS DIREKTĪVA 2014/96/ES

(2014. gada 15. oktobris)

par marķēšanas, iepakojumu noslēgšanas un iepakošanas prasībām augļaugu pavairošanas materiālam un augļu ražošanai paredzētiem augļaugiem, kas ietilpst Padomes Direktīvas 2008/90/EK darbības jomā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Direktīvu 2008/90/EK par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ir lietderīgi pieņemt prasības par augļaugu pavairošanas materiāla un augļu ražošanai paredzētu augļaugu marķēšanu, iepakojumu noslēgšanu un iepakošanu, lai nodrošinātu, ka tirdzniecība norisinās atbilstoši Direktīvas 2008/90/EK prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Ir lietderīgi pieņemt prasības par augļaugu pavairošanas materiāla un augļu ražošanai paredzētu augļaugu marķēšanu, iepakojumu noslēgšanu un iepakošanu, lai nodrošinātu, ka tirdzniecība norisinās atbilstoši Direktīvas 2008/90/EK prasībām.

| (2) | Ir jānosaka iepakojumu noslēgšanas un iepakošanas prasības augļaugu pavairošanas materiālam, kas oficiāli sertificēts kā pirmsbāzes, bāzes vai sertificēts materiāls, un augļaugiem, kas oficiāli sertificēti kā sertificēts materiāls. |
| --- | --- |

(2)

Ir jānosaka iepakojumu noslēgšanas un iepakošanas prasības augļaugu pavairošanas materiālam, kas oficiāli sertificēts kā pirmsbāzes, bāzes vai sertificēts materiāls, un augļaugiem, kas oficiāli sertificēti kā sertificēts materiāls.

| (3) | Pirmsbāzes, bāzes vai sertificēts materiāls būtu jātirgo ar noteiktām prasībām atbilstošu marķējumu. Marķējuma sagatavošana un piestiprināšana būtu jāveic atbildīgajai oficiālajai iestādei. Dalībvalstīm būtu jādod iespēja paredzēt, ka atbildīgā oficiālā iestāde var atļaut piegādātājam sagatavot un piestiprināt marķējumu tās pārraudzībā. Marķējuma dizains jebkurā gadījumā būtu jānosaka atbildīgajai oficiālajai iestādei saskaņā ar šajā direktīvā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

(3)

Pirmsbāzes, bāzes vai sertificēts materiāls būtu jātirgo ar noteiktām prasībām atbilstošu marķējumu. Marķējuma sagatavošana un piestiprināšana būtu jāveic atbildīgajai oficiālajai iestādei. Dalībvalstīm būtu jādod iespēja paredzēt, ka atbildīgā oficiālā iestāde var atļaut piegādātājam sagatavot un piestiprināt marķējumu tās pārraudzībā. Marķējuma dizains jebkurā gadījumā būtu jānosaka atbildīgajai oficiālajai iestādei saskaņā ar šajā direktīvā izklāstītajām prasībām.

| (4) | Lai partijas ar dažādām šķirnēm vai dažādu veidu pirmsbāzes, bāzes vai sertificētu materiālu varētu tirgot vienkop, dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt, ka ir nepieciešams pavaddokuments, kas papildina marķējumu, lai atvieglotu lietotāju informēšanu un uzlabotu partiju izsekojamību un kontroli visos tirdzniecības posmos. Šis dokuments būtu jāsagatavo atbildīgajai oficiālajai iestādei vai attiecīgajam piegādātājam atbildīgās oficiālās iestādes pārraudzībā. |
| --- | --- |

(4)

Lai partijas ar dažādām šķirnēm vai dažādu veidu pirmsbāzes, bāzes vai sertificētu materiālu varētu tirgot vienkop, dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt, ka ir nepieciešams pavaddokuments, kas papildina marķējumu, lai atvieglotu lietotāju informēšanu un uzlabotu partiju izsekojamību un kontroli visos tirdzniecības posmos. Šis dokuments būtu jāsagatavo atbildīgajai oficiālajai iestādei vai attiecīgajam piegādātājam atbildīgās oficiālās iestādes pārraudzībā.

| (5) | CAC (Conformitas Agraria Communitatis) materiāla tirdzniecības vajadzībām būtu jāpieprasa piegādātāja sagatavots dokuments. |
| --- | --- |

(5)

CAC (Conformitas Agraria Communitatis) materiāla tirdzniecības vajadzībām būtu jāpieprasa piegādātāja sagatavots dokuments.

| (6) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļaugu ģinšu un sugu pavairojamā materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļaugu ģinšu un sugu pavairojamā materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Marķēšanas, iepakojumu noslēgšanas un iepakošanas prasības

Dalībvalstis nodrošina, ka augļaugu pavairošanas materiāls (turpmāk “pavairošanas materiāls”), kas oficiāli sertificēts kā pirmsbāzes, bāzes vai sertificēts materiāls, un augļaugi, kas paredzēti augļu ražošanai (turpmāk “augļaugi”) un oficiāli sertificēti kā sertificēts materiāls, tiek tirgoti tikai tad, ja tie atbilst 2. un 4. pantā izklāstītajām marķēšanas, iepakojumu noslēgšanas un iepakošanas prasībām. Attiecīgā gadījumā marķējumu var papildināt ar 3. pantā paredzēto pavaddokumentu.

Dalībvalstis nodrošina, ka pavairošanas materiāls un augļaugi, kas kvalificēti kā CAC (Conformitas Agraria Communitatis) materiāls, tiek tirgoti tikai tad, ja tie atbilst 5. pantā izklāstītajām prasībām par piegādātāja dokumentu.

2. pants

Pirmsbāzes, bāzes vai sertificēta materiāla marķējums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka atbildīgā oficiālā iestāde sagatavo un piestiprina augiem vai augu daļām, kas tirgojamas kā pavairošanas materiāls vai augļaugi, saskaņā ar 2.–5. punktu sagatavotu pirmsbāzes, bāzes vai sertificēta materiāla marķējumu. Dalībvalstis var paredzēt, ka atbildīgā oficiālā iestāde var atļaut piegādātājam sagatavot un piestiprināt marķējumu tās pārraudzībā. Marķējuma dizainu nosaka atbildīgā oficiālā iestāde saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu.

Vienā un tajā pašā partijā ietvertu pavairošanas materiālu vai augļaugus var tirgot ar vienu marķējumu, ja šāds materiāls vai šādi augi ir ietverti vienā un tajā pašā pakā, saišķī vai konteinerā un ja šis marķējums ir piestiprināts saskaņā ar 5. punkta otro daļu.

Dalībvalstis var paredzēt, ka augļaugus, kuri ir gadu veci vai vecāki, marķē atsevišķi. Šādā gadījumā tos var marķēt uz lauka pirms izrakšanas vai tās laikā, vai vēlāk. Ja tie tiek marķēti vēlāk, tās pašas partijas augus izrok kopā un tur atsevišķi no citām partijām marķētos konteineros līdz šo augu marķēšanai.

2.   Uz marķējuma norāda:

| a) | norādi “ES noteikumi un standarti”; |
| --- | --- |

a)

norādi “ES noteikumi un standarti”;

| b) | marķēšanas dalībvalsti vai attiecīgo kodu; |
| --- | --- |

b)

marķēšanas dalībvalsti vai attiecīgo kodu;

| c) | atbildīgo oficiālo iestādi vai attiecīgo kodu; |
| --- | --- |

c)

atbildīgo oficiālo iestādi vai attiecīgo kodu;

| d) | piegādātāja nosaukumu vai tā reģistrācijas numuru/kodu, ko piešķīrusi atbildīgā oficiālā iestāde; |
| --- | --- |

d)

piegādātāja nosaukumu vai tā reģistrācijas numuru/kodu, ko piešķīrusi atbildīgā oficiālā iestāde;

| e) | pakas vai saišķa atsauces numuru, atsevišķu sērijas numuru, nedēļas numuru vai partijas numuru; |
| --- | --- |

e)

pakas vai saišķa atsauces numuru, atsevišķu sērijas numuru, nedēļas numuru vai partijas numuru;

| f) | botānisko nosaukumu; |
| --- | --- |

f)

botānisko nosaukumu;

| g) | kategoriju un – bāzes materiālam – arī paaudzes numuru; |
| --- | --- |

g)

kategoriju un – bāzes materiālam – arī paaudzes numuru;

| h) | šķirnes un attiecīgā gadījumā klona apzīmējumu. Potcelmiem, kas nepieder ne pie vienas šķirnes, norāda attiecīgās sugas vai starpsugu hibrīda nosaukumu. Uzpotētiem augļaugiem šādu informāciju norāda gan par potcelmu, gan potzaru. Par šķirnēm, kuru oficiālās reģistrācijas pieteikums vai pieteikums par augu šķirnes aizsardzības tiesībām vēl nav izskatīts, norāda: “ierosinātais apzīmējums” un “pieteikums vēl nav izskatīts”; |
| --- | --- |

h)

šķirnes un attiecīgā gadījumā klona apzīmējumu. Potcelmiem, kas nepieder ne pie vienas šķirnes, norāda attiecīgās sugas vai starpsugu hibrīda nosaukumu. Uzpotētiem augļaugiem šādu informāciju norāda gan par potcelmu, gan potzaru. Par šķirnēm, kuru oficiālās reģistrācijas pieteikums vai pieteikums par augu šķirnes aizsardzības tiesībām vēl nav izskatīts, norāda: “ierosinātais apzīmējums” un “pieteikums vēl nav izskatīts”;

| i) | attiecīgā gadījumā norādi “šķirne ar oficiāli atzītu aprakstu”; |
| --- | --- |

i)

attiecīgā gadījumā norādi “šķirne ar oficiāli atzītu aprakstu”;

| j) | daudzumu; |
| --- | --- |

j)

daudzumu;

| k) | ražošanas valsti un attiecīgo kodu, ja tā atšķiras no marķēšanas dalībvalsts; |
| --- | --- |

k)

ražošanas valsti un attiecīgo kodu, ja tā atšķiras no marķēšanas dalībvalsts;

| l) | izdošanas gadu; |
| --- | --- |

l)

izdošanas gadu;

| m) | ja oriģinālo marķējumu aizstāj ar citu marķējumu, tad oriģinālā marķējuma izdošanas gadu. |
| --- | --- |

m)

ja oriģinālo marķējumu aizstāj ar citu marķējumu, tad oriģinālā marķējuma izdošanas gadu.

3.   Marķējumu neizdzēšami uzdrukā kādā no Savienības oficiālajām valodām tā, lai tas ir viegli saredzams un salasāms.

4.   Ja kādai no augu vai augu daļu kategorijām izmanto krāsainu marķējumu, marķējums ir šādā krāsā:

| a) | balts ar diagonālu violetu līniju pirmsbāzes materiālam; |
| --- | --- |

a)

balts ar diagonālu violetu līniju pirmsbāzes materiālam;

| b) | balts bāzes materiālam; |
| --- | --- |

b)

balts bāzes materiālam;

| c) | zils sertificētam materiālam. |
| --- | --- |

c)

zils sertificētam materiālam.

5.   Marķējumu piestiprina augiem vai augu daļām, ko paredzēts tirgot kā pavairošanas materiālu vai augļaugus. Ja šādus augus vai augu daļas paredzēts tirgot pakā, saišķī vai konteinerā, marķējumu piestiprina pie šīs pakas, saišķa vai konteinera.

Ja pavairošanas materiālu vai augļaugus tirgo ar vienu marķējumu saskaņā ar 1. punkta otro daļu, tad marķējumu piestiprina pie pakas, saišķa vai konteinera, kurā ietverts minētais pavairošanas materiāls vai augļaugi.

3. pants

Pavaddokuments pirmsbāzes, bāzes vai sertificētam materiālam

1.   Dalībvalstis var paredzēt, ka partijām, kurās ietilpst dažādas šķirnes vai dažādu veidu pirmsbāzes, bāzes vai sertificēts materiāls, ko paredzēts tirgot vienkop, atbildīgā oficiālā iestāde vai attiecīgais piegādātājs minētās iestādes pārraudzībā var sagatavot pavaddokumentu, kas papildina 2. pantā minēto marķējumu.

2.   Pavaddokuments atbilst šādām prasībām:

| a) | tas ietver informāciju, kas minēta 2. panta 2. punktā un uz attiecīgā marķējuma; |
| --- | --- |

a)

tas ietver informāciju, kas minēta 2. panta 2. punktā un uz attiecīgā marķējuma;

| b) | tas ir sagatavots kādā no Savienības oficiālajām valodām; |
| --- | --- |

b)

tas ir sagatavots kādā no Savienības oficiālajām valodām;

| c) | tas ir sagatavots vismaz divos eksemplāros (piegādātājam un saņēmējam); |
| --- | --- |

c)

tas ir sagatavots vismaz divos eksemplāros (piegādātājam un saņēmējam);

| d) | tas tiek pārvests kopā ar attiecīgo materiālu no piegādātāja vietas līdz saņēmēja vietai; |
| --- | --- |

d)

tas tiek pārvests kopā ar attiecīgo materiālu no piegādātāja vietas līdz saņēmēja vietai;

| e) | tajā ir norādīts saņēmēja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

e)

tajā ir norādīts saņēmēja nosaukums un adrese;

| f) | tajā ir norādīts dokumenta izdošanas datums; |
| --- | --- |

f)

tajā ir norādīts dokumenta izdošanas datums;

| g) | attiecīgā gadījumā tajā ir norādīta papildu informācija par attiecīgajām partijām. |
| --- | --- |

g)

attiecīgā gadījumā tajā ir norādīta papildu informācija par attiecīgajām partijām.

3.   Ja pavaddokumentā norādītā informācija ir pretrunā tai, kas norādīta uz 2. pantā minētā marķējuma, par pareizu tiek uzskatīta uz marķējuma norādītā informācija.

4. pants

Pirmsbāzes, bāzes un sertificēta materiāla iepakojumu noslēgšanas un iepakošanas prasības

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad pirmsbāzes, bāzes vai sertificētu materiālu tirgo partijās, kurās ietverti divi vai vairāki augi vai augu daļas, šīs partijas ir pietiekami viendabīgas.

Augi vai augu daļas, kas ietvertas šādās partijās, atbilst a) vai b) apakšpunkta prasībām:

| a) | augi vai augu daļas ir pakā vai konteinerā, kas noslēgts atbilstoši 2. punktā minētajai definīcijai; vai |
| --- | --- |

a)

augi vai augu daļas ir pakā vai konteinerā, kas noslēgts atbilstoši 2. punktā minētajai definīcijai; vai

| b) | augi vai augu daļas veido daļu no saišķa, kas noslēgts atbilstoši 2. punktā minētajai definīcijai. |
| --- | --- |

b)

augi vai augu daļas veido daļu no saišķa, kas noslēgts atbilstoši 2. punktā minētajai definīcijai.

2.   Šīs direktīvas izpratnē “noslēgšana” ir pakas vai konteinera aizvēršana tā, lai to nevarētu atvērt, nesabojājot slēgumu, vai saišķa sasiešana tā, lai augus vai augu daļas, kas ir saišķī, nevarētu atdalīt, nesabojājot saiti vai saites. Paku, konteineru vai saišķi marķē tā, lai pēc marķējuma noņemšanas tas vairs nebūtu derīgs.

5. pants

Piegādātāja dokuments CAC materiālam

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka CAC materiālu tirgo kopā ar piegādātāja sagatavotu dokumentu, kas atbilst 2. un 3. punkta prasībām (turpmāk “piegādātāja dokuments”).

Dalībvalstis nodrošina, ka piegādātāja dokuments nelīdzinās 2. pantā minētajam marķējumam vai 3. pantā minētajam pavaddokumentam, lai novērstu jebkādu iespēju sajaukt piegādātāja dokumentu ar abiem minētajiem dokumentiem.

2.   Piegādātāja dokumentā norāda vismaz:

| a) | norādi “ES noteikumi un standarti”; |
| --- | --- |

a)

norādi “ES noteikumi un standarti”;

| b) | dalībvalsti, kurā piegādātāja dokuments sagatavots, vai tās attiecīgo kodu; |
| --- | --- |

b)

dalībvalsti, kurā piegādātāja dokuments sagatavots, vai tās attiecīgo kodu;

| c) | atbildīgo oficiālo iestādi vai attiecīgo kodu; |
| --- | --- |

c)

atbildīgo oficiālo iestādi vai attiecīgo kodu;

| d) | piegādātāja nosaukumu vai tā reģistrācijas numuru/kodu, ko piešķīrusi atbildīgā oficiālā iestāde; |
| --- | --- |

d)

piegādātāja nosaukumu vai tā reģistrācijas numuru/kodu, ko piešķīrusi atbildīgā oficiālā iestāde;

| e) | atsevišķo sērijas numuru, nedēļas numuru vai partijas numuru; |
| --- | --- |

e)

atsevišķo sērijas numuru, nedēļas numuru vai partijas numuru;

| f) | botānisko nosaukumu; |
| --- | --- |

f)

botānisko nosaukumu;

| g) | CAC materiālu; |
| --- | --- |

g)

CAC materiālu;

| h) | šķirnes un – attiecīgā gadījumā – klona apzīmējumu. Potcelmiem, kas nepieder ne pie vienas šķirnes, norāda attiecīgās sugas vai starpsugu hibrīda nosaukumu. Uzpotētiem augļaugiem šādu informāciju norāda gan par potcelmu, gan potzaru. Par šķirnēm, kuru oficiālās reģistrācijas pieteikums vai pieteikums par augu šķirnes aizsardzības tiesībām vēl nav izskatīts, norāda: “ierosinātais apzīmējums” un “pieteikums vēl nav izskatīts”; |
| --- | --- |

h)

šķirnes un – attiecīgā gadījumā – klona apzīmējumu. Potcelmiem, kas nepieder ne pie vienas šķirnes, norāda attiecīgās sugas vai starpsugu hibrīda nosaukumu. Uzpotētiem augļaugiem šādu informāciju norāda gan par potcelmu, gan potzaru. Par šķirnēm, kuru oficiālās reģistrācijas pieteikums vai pieteikums par augu šķirnes aizsardzības tiesībām vēl nav izskatīts, norāda: “ierosinātais apzīmējums” un “pieteikums vēl nav izskatīts”;

| i) | daudzumu; |
| --- | --- |

i)

daudzumu;

| j) | ražošanas valsti un attiecīgo kodu, ja tā atšķiras no dalībvalsts, kurā sagatavots piegādātāja dokuments; |
| --- | --- |

j)

ražošanas valsti un attiecīgo kodu, ja tā atšķiras no dalībvalsts, kurā sagatavots piegādātāja dokuments;

| k) | dokumenta izdošanas datumu. |
| --- | --- |

k)

dokumenta izdošanas datumu.

3.   Piegādātāja dokumentu neizdzēšami uzdrukā kādā no Savienības oficiālajām valodām tā, lai tas ir viegli saredzams un salasāms.

6. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2016. gada 31. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2017. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

7. pants

Pārskatīšanas klauzula

Komisija līdz 2019. gada 1. janvārim pārskata 2. panta 4. punktu.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

9. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 15. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 267, 8.10.2008., 8. lpp.

1

---

| 16.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/16

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS DIREKTĪVA 2014/97/ES

(2014. gada 15. oktobris),

ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2008/90/EK attiecībā uz piegādātāju un šķirņu reģistrāciju un kopējo šķirņu sarakstu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Direktīvu 2008/90/EK par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai (1), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu un 7. panta 5. un 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Ir jānosaka noteikumi par piegādātāju reģistru, kas paredzēts Direktīvā 2008/90/EK, un piegādātājiem piemērojamiem paziņošanas pienākumiem. |
| --- | --- |

(1)

Ir jānosaka noteikumi par piegādātāju reģistru, kas paredzēts Direktīvā 2008/90/EK, un piegādātājiem piemērojamiem paziņošanas pienākumiem.

| (2) | Pārredzamības nolūkā dalībvalstīm attiecīgā gadījumā šis reģistrs būtu jādara pieejams. Lēmums par to, vai reģistrs vai tā daļas jāpublicē, jāpieņem dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(2)

Pārredzamības nolūkā dalībvalstīm attiecīgā gadījumā šis reģistrs būtu jādara pieejams. Lēmums par to, vai reģistrs vai tā daļas jāpublicē, jāpieņem dalībvalstīm.

| (3) | Būtu jāparedz šķirņu reģistrs. Šajā reģistrā būtu jāietver ne vien šķirnes, kas reģistrētas saskaņā ar Direktīvu 2008/90/EK, bet arī tās, kas reģistrētas saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/34/EEK (2). Šajā reģistrā būtu jānorāda, vai šķirnēm ir oficiāls apraksts vai oficiāli atzīts apraksts. |
| --- | --- |

(3)

Būtu jāparedz šķirņu reģistrs. Šajā reģistrā būtu jāietver ne vien šķirnes, kas reģistrētas saskaņā ar Direktīvu 2008/90/EK, bet arī tās, kas reģistrētas saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/34/EEK (2). Šajā reģistrā būtu jānorāda, vai šķirnēm ir oficiāls apraksts vai oficiāli atzīts apraksts.

| (4) | Ģenētiski modificētas šķirnes būtu jāreģistrē tikai tad, ja ģenētiski modificēto organismu, kas ir tās sastāvā, ir atļauts audzēt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (3) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (4). |
| --- | --- |

(4)

Ģenētiski modificētas šķirnes būtu jāreģistrē tikai tad, ja ģenētiski modificēto organismu, kas ir tās sastāvā, ir atļauts audzēt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (3) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (4).

| (5) | Būtu jāparedz nosacījumi, ar kuriem saskaņā šķirnes jāreģistrē kā šķirnes ar oficiālu aprakstu, un to reģistrācijas procedūra. Saskaņā ar Direktīvu 2008/90/EK dalībvalstis var paredzēt nosacījumus par šķirnes ar oficiāli atzītu aprakstu reģistrāciju. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāparedz nosacījumi, ar kuriem saskaņā šķirnes jāreģistrē kā šķirnes ar oficiālu aprakstu, un to reģistrācijas procedūra. Saskaņā ar Direktīvu 2008/90/EK dalībvalstis var paredzēt nosacījumus par šķirnes ar oficiāli atzītu aprakstu reģistrāciju.

| (6) | Lai reģistrētu šķirni kā šķirni ar oficiālu aprakstu, atbildīgajai oficiālajai iestādei būtu jāizveido šāds apraksts. |
| --- | --- |

(6)

Lai reģistrētu šķirni kā šķirni ar oficiālu aprakstu, atbildīgajai oficiālajai iestādei būtu jāizveido šāds apraksts.

| (7) | Būtu jāparedz reģistrācijas derīguma periods, reģistrācijas atjaunošana un šķirnes dzēšana no šķirņu reģistra. |
| --- | --- |

(7)

Būtu jāparedz reģistrācijas derīguma periods, reģistrācijas atjaunošana un šķirnes dzēšana no šķirņu reģistra.

| (8) | Dalībvalstīm būtu jāpaziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai noteikta informācija par reģistrētajām šķirnēm un šķirņu reģistrācijas pieteikumiem. Komisijai, pamatojoties uz šo informāciju, būtu jāpublicē kopējs šķirņu saraksts, lai varētu izveidot pārredzamu datubāzi, kurā viegli atrast informāciju, un lai tādējādi palielinātu uzticamību tirgum. |
| --- | --- |

(8)

Dalībvalstīm būtu jāpaziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai noteikta informācija par reģistrētajām šķirnēm un šķirņu reģistrācijas pieteikumiem. Komisijai, pamatojoties uz šo informāciju, būtu jāpublicē kopējs šķirņu saraksts, lai varētu izveidot pārredzamu datubāzi, kurā viegli atrast informāciju, un lai tādējādi palielinātu uzticamību tirgum.

| (9) | Ir lietderīgi atcelt Komisijas Direktīvu 93/79/EEK (5). |
| --- | --- |

(9)

Ir lietderīgi atcelt Komisijas Direktīvu 93/79/EEK (5).

| (10) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļaugu ģinšu un sugu pavairojamā materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļaugu ģinšu un sugu pavairojamā materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Piegādātāju reģistrs

1.   Dalībvalstis uztur un atjaunina piegādātāju reģistru, kā paredzēts Direktīvas 2008/90/EK 5. panta 1. punktā. Šis reģistrs turpmāk šajā tekstā saukts “piegādātāju reģistrs”.

Reģistrā iekļauj ne vien piegādātājus, kas reģistrēti saskaņā ar šo direktīvu, bet arī tos piegādātājus, kas akreditēti saskaņā ar valstu noteikumiem, ar kuriem transponē Direktīvas 92/34/EEK 6. panta 1. punktu.

Attiecīgā gadījumā dalībvalstis piegādātāju reģistru dara pieejamu.

2.   Piegādātāju reģistrā ietver šādu informāciju:

| a) | piegādātāja nosaukumu, adresi un kontaktinformāciju; |
| --- | --- |

a)

piegādātāja nosaukumu, adresi un kontaktinformāciju;

| b) | norādi par Direktīvas 2008/90/EK 2. panta 9. punktā minētajām darbībām, ko piegādātājs veic attiecīgajā dalībvalstī, darbības norises telpu adresi un galvenajām iesaistītajām ģintīm vai sugām, un |
| --- | --- |

b)

norādi par Direktīvas 2008/90/EK 2. panta 9. punktā minētajām darbībām, ko piegādātājs veic attiecīgajā dalībvalstī, darbības norises telpu adresi un galvenajām iesaistītajām ģintīm vai sugām, un

| c) | reģistrācijas numuru vai kodu. |
| --- | --- |

c)

reģistrācijas numuru vai kodu.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka atbildīgā oficiālā iestāde dzēš fizisku vai juridisku personu no piegādātāju reģistra, ja noskaidrots, ka šī persona vairs neveic nevienu no Direktīvas 2008/90/EK 2. panta 9. punktā minētajām darbībām.

2. pants

Piegādātāju pienākums paziņot informāciju

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka piegādātāji paziņo 1. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minēto informāciju.

Tomēr piegādātājiem, kas akreditēti saskaņā ar Direktīvas 92/34/EEK 6. panta 1. punktu, nekāda informācija nav jāpaziņo.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka piegādātāji paziņo par jebkādām izmaiņām viņu situācijā, kuras attiecas uz 1. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minēto informāciju.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka piegādātāji tiek informēti par to reģistrāciju un visām izmaiņām to reģistrācijā termiņā, kas jānosaka valsts tiesību aktos.

3. pants

Šķirņu reģistrs

1.   Dalībvalstis uztur, atjaunina un publicē šķirņu reģistru (turpmāk “šķirņu reģistrs”).

Reģistrā iekļauj ne vien šķirnes, kas reģistrētas saskaņā ar šo direktīvu, bet arī šķirnes, kas reģistrētas pirms 2012. gada 30. septembra saskaņā ar Direktīvas 92/34/EK 9. panta 3. punktu, un šķirnes, kas reģistrētas saskaņā ar Direktīvas 2008/90/EK 7. panta 4. punkta pirmās daļas otro teikumu.

2.   Šķirņu reģistrā ietver šādu informāciju:

| a) | šķirnes apzīmējumu un tā sinonīmus; |
| --- | --- |

a)

šķirnes apzīmējumu un tā sinonīmus;

| b) | sugu, pie kuras šķirne pieder; |
| --- | --- |

b)

sugu, pie kuras šķirne pieder;

| c) | atkarībā no apstākļiem norādi “oficiāls apraksts” vai “oficiāli atzīts apraksts”; |
| --- | --- |

c)

atkarībā no apstākļiem norādi “oficiāls apraksts” vai “oficiāli atzīts apraksts”;

| d) | reģistrācijas datumu vai attiecīgā gadījumā reģistrācijas atjaunošanas datumu; |
| --- | --- |

d)

reģistrācijas datumu vai attiecīgā gadījumā reģistrācijas atjaunošanas datumu;

| e) | reģistrācijas derīguma termiņu. |
| --- | --- |

e)

reģistrācijas derīguma termiņu.

3.   Dalībvalstis uztur lietu par katru šķirni, ko tās reģistrē. Šajā lietā ietver šķirnes aprakstu un kopsavilkumu par visiem faktiem, kas attiecas uz šķirnes reģistrāciju.

4. pants

Šķirņu reģistrācijas nosacījumi

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka šķirni reģistrē kā šķirni ar oficiālu aprakstu, ja tā atbilst šādām prasībām:

| a) | tā ir atšķirīga, viendabīga un stabila 2. punkta izpratnē; |
| --- | --- |

a)

tā ir atšķirīga, viendabīga un stabila 2. punkta izpratnē;

| b) | ir pieejams šķirnes paraugs; |
| --- | --- |

b)

ir pieejams šķirnes paraugs;

| c) | attiecībā uz ģenētiski modificētām šķirnēm – ģenētiski modificēto organismu, kas ir attiecīgās šķirnes sastāvā, ir atļauts audzēt saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz ģenētiski modificētām šķirnēm – ģenētiski modificēto organismu, kas ir attiecīgās šķirnes sastāvā, ir atļauts audzēt saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003.

2.   Šķirni uzskata par:

| a) | “atšķirīgu”, ja to pēc raksturīgajām pazīmēm, kuras iegūst no noteikta genotipa vai genotipu kombinācijas, var skaidri atšķirt no jebkuras citas šķirnes, kas ir vispārzināma 5. pantā minētā pieteikuma iesniegšanas dienā; |
| --- | --- |

a)

“atšķirīgu”, ja to pēc raksturīgajām pazīmēm, kuras iegūst no noteikta genotipa vai genotipu kombinācijas, var skaidri atšķirt no jebkuras citas šķirnes, kas ir vispārzināma 5. pantā minētā pieteikuma iesniegšanas dienā;

| b) | “viendabīgu”, ja, ņemot vērā izmaiņas, kas varētu rasties tās pavairošanas īpatnību dēļ, tajā pietiekami viendabīgi izpaužas raksturīgās pazīmes, kas tiek aplūkotas atšķirīguma pārbaudē, kā arī jebkuras citas raksturīgas pazīmes, kas tiek izmantotas šķirnes raksturošanā; |
| --- | --- |

b)

“viendabīgu”, ja, ņemot vērā izmaiņas, kas varētu rasties tās pavairošanas īpatnību dēļ, tajā pietiekami viendabīgi izpaužas raksturīgās pazīmes, kas tiek aplūkotas atšķirīguma pārbaudē, kā arī jebkuras citas raksturīgas pazīmes, kas tiek izmantotas šķirnes raksturošanā;

| c) | “stabilu”, ja pēc atkārtotas pavairošanas vai – mikropavairošanas gadījumā – pēc katra cikla raksturīgās pazīmes, ko aplūko atšķirīguma pārbaudē, kā arī jebkuras citas pazīmes, kas tiek izmantotas šķirnes raksturošanā, nav mainījušās. |
| --- | --- |

c)

“stabilu”, ja pēc atkārtotas pavairošanas vai – mikropavairošanas gadījumā – pēc katra cikla raksturīgās pazīmes, ko aplūko atšķirīguma pārbaudē, kā arī jebkuras citas pazīmes, kas tiek izmantotas šķirnes raksturošanā, nav mainījušās.

5. pants

Šķirnes reģistrācijas pieteikums

1.   Dalībvalstis pieprasa iesniegt rakstisku pieteikumu attiecīgās dalībvalsts atbildīgajai oficiālajai iestādei, lai šķirni varētu reģistrēt kā šķirni ar oficiālu aprakstu.

2.   Pieteikumam pievieno:

| a) | informāciju, kas prasīta pieteikuma dienā spēkā esošajās tehniskajās aptaujas lapās, kuras ietvertas:






  i) | Kopienas Augu šķirņu biroja (CPVO) administratīvās padomes sagatavoto “Atšķirīguma, viendabīguma un stabilitātes pārbaužu protokolu” II pielikumā, ja attiecīgajai sugai ir publicēts šāds protokols; ja šādi protokoli nav publicēti, tad |
| --- | --- | --- |

a)

informāciju, kas prasīta pieteikuma dienā spēkā esošajās tehniskajās aptaujas lapās, kuras ietvertas:

i)

Kopienas Augu šķirņu biroja (CPVO) administratīvās padomes sagatavoto “Atšķirīguma, viendabīguma un stabilitātes pārbaužu protokolu” II pielikumā, ja attiecīgajai sugai ir publicēts šāds protokols; ja šādi protokoli nav publicēti, tad

| ii) | Starptautiskās Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības (UPOV) “Pārbaužu pamatnostādņu par atšķirīguma, viendabīguma un stabilitātes pārbaužu izdarīšanu” X sadaļā un attiecīgās sugas pārbaužu pamatnostādņu pielikumā, ja šādai sugai ir publicētas šādas pamatnostādnes; ja šādas pamatnostādnes nav publicētas, tad |
| --- | --- |

ii)

Starptautiskās Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības (UPOV) “Pārbaužu pamatnostādņu par atšķirīguma, viendabīguma un stabilitātes pārbaužu izdarīšanu” X sadaļā un attiecīgās sugas pārbaužu pamatnostādņu pielikumā, ja šādai sugai ir publicētas šādas pamatnostādnes; ja šādas pamatnostādnes nav publicētas, tad

| iii) | valstu noteikumos; |
| --- | --- |

iii)

valstu noteikumos;

| b) | informāciju par to, vai šķirne ir oficiāli reģistrēta citā dalībvalstī vai par to iesniegts reģistrācijas pieteikums citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

informāciju par to, vai šķirne ir oficiāli reģistrēta citā dalībvalstī vai par to iesniegts reģistrācijas pieteikums citā dalībvalstī;

| c) | ierosināto apzīmējumu; |
| --- | --- |

c)

ierosināto apzīmējumu;

| d) | ja šķirne ir ģenētiski modificēta, – pierādījumu par to, ka ģenētiski modificēto organismu, kas ir attiecīgās šķirnes sastāvā, ir atļauts audzēt saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

d)

ja šķirne ir ģenētiski modificēta, – pierādījumu par to, ka ģenētiski modificēto organismu, kas ir attiecīgās šķirnes sastāvā, ir atļauts audzēt saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003.

3.   Pieteikuma iesniedzējs kopā ar pieteikumu var iesniegt jebkuras no šīm ziņām:

| a) | oficiālu aprakstu, ko citas dalībvalsts atbildīgā oficiālā iestāde izveidojusi saskaņā ar 6. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

a)

oficiālu aprakstu, ko citas dalībvalsts atbildīgā oficiālā iestāde izveidojusi saskaņā ar 6. panta 5. punktu;

| b) | jebkādu citu atbilstīgu informāciju. |
| --- | --- |

b)

jebkādu citu atbilstīgu informāciju.

6. pants

Pieteikumu izskatīšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja atbildīgā oficiālā iestāde saņem pieteikumu šķirnes kā šķirnes ar oficiālu aprakstu reģistrēšanai, tiek veikta šīs šķirnes pārbaude saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu.

2.   Lai izveidotu oficiālu šķirnes aprakstu, tiek veikti audzēšanas pētījumi.

Tomēr, ja pieteikuma iesniedzējs iesniedz informāciju, kas minēta 5. panta 3. punkta a) apakšpunktā un atbildīgā oficiālā iestāde uzskata, ka šī informācija apliecina, ka 4. pantā minētie reģistrācijas nosacījumi ir izpildīti, audzēšanas pētījumus neveic.

Ja jāveic audzēšanas pētījumi, atbildīgā oficiālā iestāde pieprasa šķirnes materiāla paraugu.

3.   Šā panta 2. punktā minētos audzēšanas pētījumus veic:

| a) | atbildīgā oficiālā iestāde, kas saņēmusi pieteikumu, vai |
| --- | --- |

a)

atbildīgā oficiālā iestāde, kas saņēmusi pieteikumu, vai

| b) | citas dalībvalsts atbildīgā oficiālā iestāde, kas piekritusi veikt šos pētījumus, vai |
| --- | --- |

b)

citas dalībvalsts atbildīgā oficiālā iestāde, kas piekritusi veikt šos pētījumus, vai

| c) | jebkura juridiska persona saskaņā ar Direktīvas 2008/90/EK 13. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

c)

jebkura juridiska persona saskaņā ar Direktīvas 2008/90/EK 13. panta 2. punktu.

Ja tiek piemērots c) apakšpunkts un pētījumi tiek veikti privātu uzņēmumu telpās, atbildīgā oficiālā iestāde nodrošina, ka netiek piemēroti nekādi pasākumi, kas var traucēt oficiālajai pārbaudei.

4.   Audzēšanas pētījumus veic atbilstoši turpmāk minētajiem noteikumiem par pētījuma plānu, audzēšanas apstākļiem un ietveramo šķirnes raksturīgo pazīmju minimumu:

| a) | Kopienas Augu šķirņu biroja (CPVO) administratīvās padomes “Atšķirīguma, viendabīguma un stabilitātes pārbaužu protokoliem”, kas piemērojami tehniskās pārbaudes sākumā; ja attiecīgajai sugai šādi protokoli nav publicēti, tad |
| --- | --- |

a)

Kopienas Augu šķirņu biroja (CPVO) administratīvās padomes “Atšķirīguma, viendabīguma un stabilitātes pārbaužu protokoliem”, kas piemērojami tehniskās pārbaudes sākumā; ja attiecīgajai sugai šādi protokoli nav publicēti, tad

| b) | Starptautiskās Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības (UPOV) “Pārbaužu pamatnostādnēm par atšķirīguma, viendabīguma un stabilitātes pārbaužu izdarīšanu”, kas piemērojamas tehniskās pārbaudes sākumā; ja attiecīgajai sugai šādas vadlīnijas nav publicētas, tad |
| --- | --- |

b)

Starptautiskās Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības (UPOV) “Pārbaužu pamatnostādnēm par atšķirīguma, viendabīguma un stabilitātes pārbaužu izdarīšanu”, kas piemērojamas tehniskās pārbaudes sākumā; ja attiecīgajai sugai šādas vadlīnijas nav publicētas, tad

| c) | valstu noteikumiem. |
| --- | --- |

c)

valstu noteikumiem.

5.   Ja atbildīgā oficiālā iestāde pēc 1. punktā minētās pārbaudes secina, ka šķirne atbilst 5. pantā minētajiem nosacījumiem, tā izveido oficiālu aprakstu un iekļauj šo šķirni šķirņu reģistrā.

7. pants

Šķirnes reģistrācijas derīguma periods

Šķirnes reģistrācijas maksimālais derīguma periods ir 30 gadi.

Ģenētiski modificētu šķirņu reģistrācijas derīguma periods nav ilgāks par periodu, kurā ģenētiski modificēto organismu, kas ir šķirnes sastāvā, ir atļauts audzēt saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003.

8. pants

Šķirnes reģistrācijas atjaunošana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka šķirnes reģistrāciju var atjaunot uz maksimālajiem 30 gadu derīguma periodiem, ja šīs šķirnes materiāls joprojām ir pieejams.

Ģenētiski modificētu šķirņu reģistrāciju var atjaunot ar papildu nosacījumu, ka attiecīgo ģenētiski modificēto organismu joprojām ir atļauts audzēt saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003. Atjaunošanas periods nav ilgāks par periodu, kurā ir atļauts attiecīgais ģenētiski modificētais organisms.

2.   Dalībvalstis pieprasa iesniegt rakstisku pieteikumu attiecīgās dalībvalsts atbildīgajai oficiālajai iestādei, lai varētu atjaunot šķirnes reģistrāciju. Pieteikumam jāpievieno pierādījumi, kas apliecina, ka ir izpildīti 1. punktā minētie nosacījumi.

Tomēr dalībvalsts var atjaunot tādas šķirnes reģistrāciju, par kuru nav iesniegts rakstisks pieteikums, ja tā uzskata, ka atjaunošana ir vajadzīga, lai saglabātu ģenētisko daudzveidību un augkopības ilgtspējību vai lai ievērotu kādas citas vispārējās intereses.

9. pants

Šķirnes dzēšana no šķirņu reģistra

Dalībvalstis nodrošina, ka šķirni dzēš no šķirņu reģistra, ja:

| a) | tā vairs neatbilst 4. pantā izklāstītajiem reģistrācijas nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

tā vairs neatbilst 4. pantā izklāstītajiem reģistrācijas nosacījumiem;

| b) | reģistrācijas pieteikuma iesniegšanas laikā vai pārbaudes laikā ir sniegtas kļūdainas vai nepatiesas ziņas par faktiem, uz kuriem pamatojoties šķirne tikusi reģistrēta. |
| --- | --- |

b)

reģistrācijas pieteikuma iesniegšanas laikā vai pārbaudes laikā ir sniegtas kļūdainas vai nepatiesas ziņas par faktiem, uz kuriem pamatojoties šķirne tikusi reģistrēta.

10. pants

Paziņojumi

1.   Katra dalībvalsts paziņo pārējo dalībvalstu atbildīgajām oficiālajām iestādēm un Komisijai informāciju, kas nepieciešama, lai varētu piekļūt attiecīgās dalībvalsts šķirņu reģistram.

Katra dalībvalsts pēc iespējas ātrāk paziņo Komisijai par šķirnes iekļaušanu tās šķirņu reģistrā un par jebkurām citām izmaiņām tās šķirņu reģistrā.

2.   Katra dalībvalsts pēc pieprasījuma dara citai dalībvalstij vai Komisijai pieejamu(-us):

| a) | attiecīgās dalībvalsts šķirņu reģistrā reģistrēto šķirņu oficiālo vai oficiāli atzīto aprakstu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgās dalībvalsts šķirņu reģistrā reģistrēto šķirņu oficiālo vai oficiāli atzīto aprakstu;

| b) | šķirņu reģistrācijas pieteikumu izskatīšanas rezultātus, ko attiecīgā dalībvalsts veikusi saskaņā ar 6. pantu; |
| --- | --- |

b)

šķirņu reģistrācijas pieteikumu izskatīšanas rezultātus, ko attiecīgā dalībvalsts veikusi saskaņā ar 6. pantu;

| c) | jebkuru citu pieejamo informāciju par attiecīgās dalībvalsts šķirņu reģistrā iekļautajām šķirnēm vai no šā reģistra dzēstajām šķirnēm; |
| --- | --- |

c)

jebkuru citu pieejamo informāciju par attiecīgās dalībvalsts šķirņu reģistrā iekļautajām šķirnēm vai no šā reģistra dzēstajām šķirnēm;

| d) | to šķirņu sarakstu, kuru reģistrācijas pieteikumus attiecīgā dalībvalsts vēl nav izskatījusi. |
| --- | --- |

d)

to šķirņu sarakstu, kuru reģistrācijas pieteikumus attiecīgā dalībvalsts vēl nav izskatījusi.

11. pants

Kopējais saraksts

Komisija, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta saskaņā ar 10. panta 1. punkta otro daļu, izveido, regulāri atjaunina un elektroniski publicē dalībvalstu šķirņu reģistros iekļauto šķirņu kopējo sarakstu.

12. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2016. gada 31. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2017. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

13. pants

Atcelšana

Direktīva 93/79/EEK tiek atcelta no 2017. gada 1. janvāra.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

15. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 15. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 267, 8.10.2008., 8. lpp.

1

(2)  Padomes 1992. gada 28. aprīļa Direktīva 92/34/EEK par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai (OV L 157, 10.6.1992., 10. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīva 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regula (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 1993. gada 21. septembra Direktīva 93/79/EEK, kas nosaka izpildes papildu noteikumus augļaugu pavairošanas materiāla un augļaugu stādu šķirņu sarakstiem, kurus piegādātāji veido saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/34/EEK (OV L 256, 14.10.1993., 25. lpp.).

5

---

| 16.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS DIREKTĪVA 2014/98/ES

(2014. gada 15. oktobris),

ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2008/90/EK attiecībā uz konkrētām prasībām, kuras noteiktas tās I pielikumā minētajām augļaugu ģintīm un sugām, konkrētām prasībām, kas jāievēro piegādātājiem, un sīki izstrādātiem noteikumiem par oficiālajām pārbaudēm

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Direktīvu 2008/90/EK par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai (1), un jo īpaši tās 4. pantu, 6. panta 4. punktu, 9. panta 1. punktu un 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Noteikumos par pirmsbāzes, bāzes un sertificēta materiāla sertificēšanu un tirdzniecību jāņem vērā šajā direktīvā iekļauto dažādo ģinšu un sugu atšķirīgie ražošanas cikli. |
| --- | --- |

(1)

Noteikumos par pirmsbāzes, bāzes un sertificēta materiāla sertificēšanu un tirdzniecību jāņem vērā šajā direktīvā iekļauto dažādo ģinšu un sugu atšķirīgie ražošanas cikli.

| (2) | Lai nodrošinātu no pirmsbāzes materiāla atvasinātā pavairošanas materiāla un augļaugu veselību un kvalitāti, pirmsbāzes materiālam jāatbilst ļoti stingrām veselības un kvalitātes prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu no pirmsbāzes materiāla atvasinātā pavairošanas materiāla un augļaugu veselību un kvalitāti, pirmsbāzes materiālam jāatbilst ļoti stingrām veselības un kvalitātes prasībām.

| (3) | Lai nodrošinātu pirmsbāzes materiāla identifikāciju un kvalitāti, ir lietderīgi paredzēt noteikumus, kas ļautu noteikt un pārbaudīt minētā materiāla atbilstību šķirnei, pie kuras tas pieder. Turklāt pirmsbāzes materiāla identifikācija un kvalitāte būtu jānodrošina, izstrādājot šā materiāla pavairošanas noteikumus, kuros var iekļaut arī atjaunošanu un multiplicēšanu. Lai nodrošinātu pirmsbāzes materiāla veselību, ir svarīgi izstrādāt noteikumus par attiecīgo ģinšu un sugu atbrīvošanu no kaitīgajiem organismiem, pārbaudēm, paraugu ņemšanu un testēšanu. Turklāt materiāla kvalitāte būtu jānodrošina, pieņemot noteikumus par defektiem. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pirmsbāzes materiāla identifikāciju un kvalitāti, ir lietderīgi paredzēt noteikumus, kas ļautu noteikt un pārbaudīt minētā materiāla atbilstību šķirnei, pie kuras tas pieder. Turklāt pirmsbāzes materiāla identifikācija un kvalitāte būtu jānodrošina, izstrādājot šā materiāla pavairošanas noteikumus, kuros var iekļaut arī atjaunošanu un multiplicēšanu. Lai nodrošinātu pirmsbāzes materiāla veselību, ir svarīgi izstrādāt noteikumus par attiecīgo ģinšu un sugu atbrīvošanu no kaitīgajiem organismiem, pārbaudēm, paraugu ņemšanu un testēšanu. Turklāt materiāla kvalitāte būtu jānodrošina, pieņemot noteikumus par defektiem.

| (4) | Lai nodrošinātu to potcelmu identifikāciju un kvalitāti, kuri nepieder pie kādas šķirnes, minētajiem potcelmiem būtu jāatbilst to sugu aprakstam, pie kurām tie pieder. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu to potcelmu identifikāciju un kvalitāti, kuri nepieder pie kādas šķirnes, minētajiem potcelmiem būtu jāatbilst to sugu aprakstam, pie kurām tie pieder.

| (5) | Jānodrošina, ka tiek identificēti augi, no kuriem ir paredzēts ņemt materiālu bāzes materiāla vai sertificēta materiāla, izņemot augļaugu, ražošanai. Šie augi tiek saukti par “mātesaugiem”. Mātesaugiem, kas paredzēti pirmsbāzes materiāla ražošanai (“pirmsbāzes mātesaugi”), būtu jāatbilst tādām pašām prasībām, kādām atbilst pirmsbāzes materiāls. Pirmsbāzes mātesaugi un pirmsbāzes materiāls būtu jāidentificē visā ražošanas procesā. Atbildīgajai oficiālajai iestādei būtu jānosaka pirmsbāzes mātesauga atbilstība šķirnes aprakstam, veicot šķirnes raksturīgo pazīmju novērošanu. Turklāt būtu regulāri jāpārbauda pirmsbāzes mātesauga un atvasinātā pirmsbāzes materiāla atbilstība šķirnes aprakstam. |
| --- | --- |

(5)

Jānodrošina, ka tiek identificēti augi, no kuriem ir paredzēts ņemt materiālu bāzes materiāla vai sertificēta materiāla, izņemot augļaugu, ražošanai. Šie augi tiek saukti par “mātesaugiem”. Mātesaugiem, kas paredzēti pirmsbāzes materiāla ražošanai (“pirmsbāzes mātesaugi”), būtu jāatbilst tādām pašām prasībām, kādām atbilst pirmsbāzes materiāls. Pirmsbāzes mātesaugi un pirmsbāzes materiāls būtu jāidentificē visā ražošanas procesā. Atbildīgajai oficiālajai iestādei būtu jānosaka pirmsbāzes mātesauga atbilstība šķirnes aprakstam, veicot šķirnes raksturīgo pazīmju novērošanu. Turklāt būtu regulāri jāpārbauda pirmsbāzes mātesauga un atvasinātā pirmsbāzes materiāla atbilstība šķirnes aprakstam.

| (6) | Attiecībā uz sertificēšanai paredzēto materiālu atbilstība šķirnes aprakstam būtu jānosaka, pamatojoties uz minētās šķirnes oficiālu aprakstu, kas nodrošina, ka šķirne ir atšķirīga, viendabīga un noturīga, aprakstu, kurš pievienots reģistrācijas pieteikumam vai pieteikumam par augu šķirņu aizsardzības tiesībām, vai oficiāli atzītu aprakstu. Attiecībā uz šķirni, kurai ir oficiāli atzīts apraksts, ir lietderīgi paredzēt, ka šķirne tiek reģistrēta valsts reģistrā, lai nodrošinātu, ka minētais apraksts atbilst sertificējamam materiālam. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz sertificēšanai paredzēto materiālu atbilstība šķirnes aprakstam būtu jānosaka, pamatojoties uz minētās šķirnes oficiālu aprakstu, kas nodrošina, ka šķirne ir atšķirīga, viendabīga un noturīga, aprakstu, kurš pievienots reģistrācijas pieteikumam vai pieteikumam par augu šķirņu aizsardzības tiesībām, vai oficiāli atzītu aprakstu. Attiecībā uz šķirni, kurai ir oficiāli atzīts apraksts, ir lietderīgi paredzēt, ka šķirne tiek reģistrēta valsts reģistrā, lai nodrošinātu, ka minētais apraksts atbilst sertificējamam materiālam.

| (7) | Attiecībā uz pirmsbāzes un bāzes materiālu vajadzētu būt arī iespējai noteikt atbilstību šķirnes aprakstam, pamatojoties uz aprakstu, kas pievienots pieteikumam par šķirnes reģistrāciju dalībvalstī, un aprakstam, kas pievienots pieteikumam par augu šķirņu aizsardzības tiesību reģistrāciju, ar nosacījumu, ka ziņojums ir jau pieejams Savienībā vai trešā valstī un tajā norādīts, ka attiecīgā šķirne ir atšķirīga, viendabīga un noturīga. Minētā iespēja tiek nodrošināta ar mērķi, lai paātrinātu sertifikācijas procesa sākotnējos posmus tajos gadījumos, kad šķirnes reģistrācija ir tuvu noslēgumam, taču joprojām nav pabeigta. Taču, lai saistībā ar minēto materiālu nodrošinātu pārredzamību un lietotāji varētu pieņemt apzinātu lēmumu, tā tirdzniecība būtu atļaujama tikai tad, kad šķirnes reģistrācija ir pabeigta. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz pirmsbāzes un bāzes materiālu vajadzētu būt arī iespējai noteikt atbilstību šķirnes aprakstam, pamatojoties uz aprakstu, kas pievienots pieteikumam par šķirnes reģistrāciju dalībvalstī, un aprakstam, kas pievienots pieteikumam par augu šķirņu aizsardzības tiesību reģistrāciju, ar nosacījumu, ka ziņojums ir jau pieejams Savienībā vai trešā valstī un tajā norādīts, ka attiecīgā šķirne ir atšķirīga, viendabīga un noturīga. Minētā iespēja tiek nodrošināta ar mērķi, lai paātrinātu sertifikācijas procesa sākotnējos posmus tajos gadījumos, kad šķirnes reģistrācija ir tuvu noslēgumam, taču joprojām nav pabeigta. Taču, lai saistībā ar minēto materiālu nodrošinātu pārredzamību un lietotāji varētu pieņemt apzinātu lēmumu, tā tirdzniecība būtu atļaujama tikai tad, kad šķirnes reģistrācija ir pabeigta.

| (8) | Ir svarīgi, lai tiktu piemēroti stingri noteikumi attiecībā uz pirmsbāzes materiāla aizsardzību no jebkāda veida inficēšanās ar kaitīgajiem organismiem. Tāpēc piegādātājiem būtu jāuztur pirmsbāzes mātesaugi un pirmsbāzes materiāls noteiktās telpās, kuras ir aizsargātas pret kukaiņiem un kurās ir nodrošināta aizsardzība pret infekciju, ko izraisa gaisā sastopami slimības pārnēsātāji un jebkuri citi iespējami avoti. Šā paša iemesla dēļ pirmsbāzes mātesaugi un pirmsbāzes materiāls būtu jāaudzē vai jāražo izolēti no augsnes – podos ar bezaugsnes vai sterilizētu augšanas substrātu. Tomēr, lai ievērotu konkrētas ražošanas vajadzības, dalībvalstīm būtu jādod iespēja pieprasīt atļauju ražot pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu lauka apstākļos ar nosacījumu, ka tiek veikti atbilstoši pasākumi, lai novērstu inficēšanos ar attiecīgajiem kaitīgajiem organismiem. |
| --- | --- |

(8)

Ir svarīgi, lai tiktu piemēroti stingri noteikumi attiecībā uz pirmsbāzes materiāla aizsardzību no jebkāda veida inficēšanās ar kaitīgajiem organismiem. Tāpēc piegādātājiem būtu jāuztur pirmsbāzes mātesaugi un pirmsbāzes materiāls noteiktās telpās, kuras ir aizsargātas pret kukaiņiem un kurās ir nodrošināta aizsardzība pret infekciju, ko izraisa gaisā sastopami slimības pārnēsātāji un jebkuri citi iespējami avoti. Šā paša iemesla dēļ pirmsbāzes mātesaugi un pirmsbāzes materiāls būtu jāaudzē vai jāražo izolēti no augsnes – podos ar bezaugsnes vai sterilizētu augšanas substrātu. Tomēr, lai ievērotu konkrētas ražošanas vajadzības, dalībvalstīm būtu jādod iespēja pieprasīt atļauju ražot pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu lauka apstākļos ar nosacījumu, ka tiek veikti atbilstoši pasākumi, lai novērstu inficēšanos ar attiecīgajiem kaitīgajiem organismiem.

| (9) | Padomes Direktīvā 2000/29/EK (2) ir paredzēti noteikumi, kas liedz ievest Savienībā konkrētus kaitīgus organismus un novērš to izplatību. Tajā ir iekļautas prasības attiecībā uz konkrētām ģintīm un sugām, kas papildina šīs direktīvas sertifikācijas prasības attiecībā uz kaitīgiem organismiem, kuri minēti Direktīvā 2000/29/EK. Būtu jāparedz papildu noteikumi par citiem kaitīgiem organismiem. Ja kaitīgie organismi var radīt nepieļaujamus bojājumus attiecīgo ģinšu vai sugu pirmsbāzes materiāla veselībai vai lietderībai, būtu jāparedz to iznīcināšanas pasākumi. Šie kaitīgie organismi būtu jāuzskaita. Ja kaitīgie organismi var radīt šādus bojājumus tikai tad, kad to koncentrācija pārsniedz noteiktu līmeni, tad būtu jāiznīcina tikai tāds kaitīgo organismu daudzums, kas pārsniedz šo līmeni. Šie kaitīgie organismi būtu jāuzskaita atsevišķi no obligāti iznīcināmiem kaitīgajiem organismiem. |
| --- | --- |

(9)

Padomes Direktīvā 2000/29/EK (2) ir paredzēti noteikumi, kas liedz ievest Savienībā konkrētus kaitīgus organismus un novērš to izplatību. Tajā ir iekļautas prasības attiecībā uz konkrētām ģintīm un sugām, kas papildina šīs direktīvas sertifikācijas prasības attiecībā uz kaitīgiem organismiem, kuri minēti Direktīvā 2000/29/EK. Būtu jāparedz papildu noteikumi par citiem kaitīgiem organismiem. Ja kaitīgie organismi var radīt nepieļaujamus bojājumus attiecīgo ģinšu vai sugu pirmsbāzes materiāla veselībai vai lietderībai, būtu jāparedz to iznīcināšanas pasākumi. Šie kaitīgie organismi būtu jāuzskaita. Ja kaitīgie organismi var radīt šādus bojājumus tikai tad, kad to koncentrācija pārsniedz noteiktu līmeni, tad būtu jāiznīcina tikai tāds kaitīgo organismu daudzums, kas pārsniedz šo līmeni. Šie kaitīgie organismi būtu jāuzskaita atsevišķi no obligāti iznīcināmiem kaitīgajiem organismiem.

| (10) | Pirmsbāzes mātesaugu kandidāti ir pavairošanas materiāla un augļaugu ražošanas un sertifikācijas procesa sākumpunkts. Tādēļ, lai nodrošinātu aizsardzību pret attiecīgajiem kaitīgajiem organismiem, tiem būtu jāpiemēro visstingrākās fitosanitārās prasības. Ņemot vērā atbilstošo augu ģinšu vai sugu un attiecīgo kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības un raksturīgās pazīmes, būtu jāparedz pirmsbāzes mātesaugu kandidātu vizuālās pārbaudes, lai atklātu I pielikumā uzskaitītos kaitīgos organismu. Ja par šo kaitīgo organismu klātbūtni rodas šaubas, no katra pirmsbāzes mātesauga kandidāta būtu jāpaņem paraugs un jāveic tā testēšana, lai nodrošinātu precīzus konstatējumus. Būtu jāveic katra pirmsbāzes mātesauga kandidāta testēšana attiecībā uz II pielikumā uzskaitītajiem kaitīgajiem organismiem, lai droši garantētu konkrēto kaitīgo organismu neesību. Ļoti līdzīgas prasības būtu jāpiemēro pirmsbāzes mātesaugiem, kas tiek ražoti, izmantojot atjaunošanas metodi, jo tie ir svarīgi turpmākajam ražošanas un sertifikācijas procesam. |
| --- | --- |

(10)

Pirmsbāzes mātesaugu kandidāti ir pavairošanas materiāla un augļaugu ražošanas un sertifikācijas procesa sākumpunkts. Tādēļ, lai nodrošinātu aizsardzību pret attiecīgajiem kaitīgajiem organismiem, tiem būtu jāpiemēro visstingrākās fitosanitārās prasības. Ņemot vērā atbilstošo augu ģinšu vai sugu un attiecīgo kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības un raksturīgās pazīmes, būtu jāparedz pirmsbāzes mātesaugu kandidātu vizuālās pārbaudes, lai atklātu I pielikumā uzskaitītos kaitīgos organismu. Ja par šo kaitīgo organismu klātbūtni rodas šaubas, no katra pirmsbāzes mātesauga kandidāta būtu jāpaņem paraugs un jāveic tā testēšana, lai nodrošinātu precīzus konstatējumus. Būtu jāveic katra pirmsbāzes mātesauga kandidāta testēšana attiecībā uz II pielikumā uzskaitītajiem kaitīgajiem organismiem, lai droši garantētu konkrēto kaitīgo organismu neesību. Ļoti līdzīgas prasības būtu jāpiemēro pirmsbāzes mātesaugiem, kas tiek ražoti, izmantojot atjaunošanas metodi, jo tie ir svarīgi turpmākajam ražošanas un sertifikācijas procesam.

| (11) | Ņemot vērā atbilstošo augu ģinšu vai sugu un attiecīgo kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības un raksturīgās pazīmes, būtu jāparedz pirmsbāzes mātesaugu vai pirmsbāzes materiāla vizuālās pārbaudes, lai atklātu I un II pielikumā uzskaitītos kaitīgos organismus. Ja par šo kaitīgo organismu klātbūtni rodas šaubas, no pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiāla būtu jāpaņem paraugi un jāveic to testēšana, lai nodrošinātu precīzus konstatējumus. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā atbilstošo augu ģinšu vai sugu un attiecīgo kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības un raksturīgās pazīmes, būtu jāparedz pirmsbāzes mātesaugu vai pirmsbāzes materiāla vizuālās pārbaudes, lai atklātu I un II pielikumā uzskaitītos kaitīgos organismus. Ja par šo kaitīgo organismu klātbūtni rodas šaubas, no pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiāla būtu jāpaņem paraugi un jāveic to testēšana, lai nodrošinātu precīzus konstatējumus.

| (12) | Ņemot vērā atbilstošo augu ģinšu vai sugu un attiecīgo kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības un raksturīgās pazīmes, būtu jāizstrādā atbilstīgi noteikumi par bāzes mātesaugu, bāzes materiāla, sertificētu mātesaugu un sertificēta materiāla vizuālo pārbaužu, paraugu ņemšanas un testēšanas biežumu. Šiem noteikumiem būtu jāpamatojas uz atbildīgo oficiālo iestāžu un augļaugu ražotāju pieredzi, kas gūta valstu sertifikācijas sistēmu piemērošanas laikā. Šajos noteikumos būtu jāņem vērā konkrētas kategorijas lietotāju vajadzības. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā atbilstošo augu ģinšu vai sugu un attiecīgo kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības un raksturīgās pazīmes, būtu jāizstrādā atbilstīgi noteikumi par bāzes mātesaugu, bāzes materiāla, sertificētu mātesaugu un sertificēta materiāla vizuālo pārbaužu, paraugu ņemšanas un testēšanas biežumu. Šiem noteikumiem būtu jāpamatojas uz atbildīgo oficiālo iestāžu un augļaugu ražotāju pieredzi, kas gūta valstu sertifikācijas sistēmu piemērošanas laikā. Šajos noteikumos būtu jāņem vērā konkrētas kategorijas lietotāju vajadzības.

| (13) | Konkrētu kaitīgo organismu, jo īpaši nematožu, klātbūtne augsnē var radīt nepieļaujamus bojājumus attiecīgo augu veselībai un lietderībai, ja minētie kaitīgie organismi pārnēsā vīrusus, kas ietekmē attiecīgās ģintis vai sugas. Tāpēc šie kaitīgie organismi būtu jāuzskaita un jāidentificē atsevišķi un viņu klātbūtne konkrētajā augsnē nebūtu pieļaujama, ja vien testēšanā netiek atklāts, ka tie ir brīvi no attiecīgajiem vīrusiem. Paraugu ņemšanai un testēšanai būtu jāuzrāda šo kaitīgo organismu vai attiecīgo vīrusu klātbūtne. Paredzot paraugu ņemšanas un testēšanas noteikumus, būtu jāņem vērā dažādas pavairošanas materiāla un augļaugu kategorijas. Tomēr noteiktos apstākļos ir samērīgi atļaut, ka paraugu ņemšana un testēšana nav jāveic, ja saimniekaugi nav auguši ražošanas laukā vismaz piecus gadus. |
| --- | --- |

(13)

Konkrētu kaitīgo organismu, jo īpaši nematožu, klātbūtne augsnē var radīt nepieļaujamus bojājumus attiecīgo augu veselībai un lietderībai, ja minētie kaitīgie organismi pārnēsā vīrusus, kas ietekmē attiecīgās ģintis vai sugas. Tāpēc šie kaitīgie organismi būtu jāuzskaita un jāidentificē atsevišķi un viņu klātbūtne konkrētajā augsnē nebūtu pieļaujama, ja vien testēšanā netiek atklāts, ka tie ir brīvi no attiecīgajiem vīrusiem. Paraugu ņemšanai un testēšanai būtu jāuzrāda šo kaitīgo organismu vai attiecīgo vīrusu klātbūtne. Paredzot paraugu ņemšanas un testēšanas noteikumus, būtu jāņem vērā dažādas pavairošanas materiāla un augļaugu kategorijas. Tomēr noteiktos apstākļos ir samērīgi atļaut, ka paraugu ņemšana un testēšana nav jāveic, ja saimniekaugi nav auguši ražošanas laukā vismaz piecus gadus.

| (14) | Ja paraugu ņemšana un testēšana tiek veiktas, tām būtu jānotiek saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras Augu aizsardzības organizācijas (EPPO) protokoliem vai citiem starptautiski atzītiem protokoliem. Tas nepieciešams, lai nodrošinātu, ka Savienībā veiktajā paraugu ņemšanas un testēšanas praksē tiek ņemti vērā jaunākie starptautiskie zinātnes un tehnikas sasniegumi. Ja šādi protokoli nav pieejami, paraugu ņemšanai un testēšanai būtu jānotiek saskaņā ar attiecīgiem protokoliem, kas izstrādāti valsts līmenī. |
| --- | --- |

(14)

Ja paraugu ņemšana un testēšana tiek veiktas, tām būtu jānotiek saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras Augu aizsardzības organizācijas (EPPO) protokoliem vai citiem starptautiski atzītiem protokoliem. Tas nepieciešams, lai nodrošinātu, ka Savienībā veiktajā paraugu ņemšanas un testēšanas praksē tiek ņemti vērā jaunākie starptautiskie zinātnes un tehnikas sasniegumi. Ja šādi protokoli nav pieejami, paraugu ņemšanai un testēšanai būtu jānotiek saskaņā ar attiecīgiem protokoliem, kas izstrādāti valsts līmenī.

| (15) | Pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiāla kvalitāti un lietderību var ietekmēt bojājumi, krāsas pārmaiņas, rētaudi, izkalšana un citi defekti. Tāpēc būtu jānosaka, ka pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiālam jābūt praktiski bez šādiem bojājumiem. |
| --- | --- |

(15)

Pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiāla kvalitāti un lietderību var ietekmēt bojājumi, krāsas pārmaiņas, rētaudi, izkalšana un citi defekti. Tāpēc būtu jānosaka, ka pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiālam jābūt praktiski bez šādiem bojājumiem.

| (16) | Lai garantētu pavairošanas materiāla pienācīgu kvalitāti, būtu jāparedz noteikumi par tā uzturēšanu attiecīgos apstākļos. Šiem nosacījumiem vajadzētu būt atkarīgiem no sertificējamā pavairošanas materiāla un augļaugu kategorijas. Ņemot vērā jaunākās tendences, ir svarīgi arī atļaut izmantot uzturēšanas metodi, kas zināma kā krioprezervācija, kurā atdzesēšanai tiek izmantotas ļoti zemas temperatūras. To uzskata par lietderīgu alternatīvu in vitro kultūrai, jo pavairošanas materiāla īpašības saglabājas nemainīgas, ja uzglabāšanu veic šādā temperatūrā. |
| --- | --- |

(16)

Lai garantētu pavairošanas materiāla pienācīgu kvalitāti, būtu jāparedz noteikumi par tā uzturēšanu attiecīgos apstākļos. Šiem nosacījumiem vajadzētu būt atkarīgiem no sertificējamā pavairošanas materiāla un augļaugu kategorijas. Ņemot vērā jaunākās tendences, ir svarīgi arī atļaut izmantot uzturēšanas metodi, kas zināma kā krioprezervācija, kurā atdzesēšanai tiek izmantotas ļoti zemas temperatūras. To uzskata par lietderīgu alternatīvu in vitro kultūrai, jo pavairošanas materiāla īpašības saglabājas nemainīgas, ja uzglabāšanu veic šādā temperatūrā.

| (17) | Bāzes materiāls ir nākamais ražošanas procesa posms pēc pirmsbāzes materiāla. Tāpēc mātesaugi, kas paredzēti bāzes materiāla ražošanai (“bāzes mātesaugi”), būtu vai nu jāaudzē no pirmsbāzes materiāla, vai jāmultiplicē no citiem bāzes mātesaugiem. |
| --- | --- |

(17)

Bāzes materiāls ir nākamais ražošanas procesa posms pēc pirmsbāzes materiāla. Tāpēc mātesaugi, kas paredzēti bāzes materiāla ražošanai (“bāzes mātesaugi”), būtu vai nu jāaudzē no pirmsbāzes materiāla, vai jāmultiplicē no citiem bāzes mātesaugiem.

| (18) | Identifikācijas, veselības un kvalitātes prasībām attiecībā uz bāzes materiālu vajadzētu būt tādām pašām kā prasībām attiecībā uz pirmsbāzes materiālu, jo šīs prasības ir vienlīdz svarīgas arī bāzes materiāla veselībai un lietderībai. Tomēr būtu jādod iespēja bāzes materiālu ražot atklātos laukos, lai atvieglotu tā efektīvu pavairošanu, veidojot nākamās paaudzes un kategorijas. Tāpēc bāzes materiāla uzturēšanas prasībās būtu jāparedz iespēja uzturēt bāzes materiālu no kukaiņiem aizsargātās telpās vai laukos, kas izolēti no potenciālajiem infekcijas avotiem – gaisā sastopamiem slimības pārnēsātājiem, sakņu kontakta, savstarpējas inficēšanās, izmantojot tehniku, potēšanas rīkus un jebkurus citus iespējamos avotus. |
| --- | --- |

(18)

Identifikācijas, veselības un kvalitātes prasībām attiecībā uz bāzes materiālu vajadzētu būt tādām pašām kā prasībām attiecībā uz pirmsbāzes materiālu, jo šīs prasības ir vienlīdz svarīgas arī bāzes materiāla veselībai un lietderībai. Tomēr būtu jādod iespēja bāzes materiālu ražot atklātos laukos, lai atvieglotu tā efektīvu pavairošanu, veidojot nākamās paaudzes un kategorijas. Tāpēc bāzes materiāla uzturēšanas prasībās būtu jāparedz iespēja uzturēt bāzes materiālu no kukaiņiem aizsargātās telpās vai laukos, kas izolēti no potenciālajiem infekcijas avotiem – gaisā sastopamiem slimības pārnēsātājiem, sakņu kontakta, savstarpējas inficēšanās, izmantojot tehniku, potēšanas rīkus un jebkurus citus iespējamos avotus.

| (19) | Būtu jāparedz iespēja vairākās paaudzēs multiplicēt bāzes mātesaugus, kas tiek audzēti no pirmsbāzes materiāla, lai varētu iegūt pietiekamu skaitu bāzes mātesaugu, kas nepieciešami bāzes un sertificēta materiāla ražošanai. Bāzes mātesaugu dažādās paaudzes būtu jāuzglabā atsevišķi cita no citas un jāidentificē visā ražošanas procesā. |
| --- | --- |

(19)

Būtu jāparedz iespēja vairākās paaudzēs multiplicēt bāzes mātesaugus, kas tiek audzēti no pirmsbāzes materiāla, lai varētu iegūt pietiekamu skaitu bāzes mātesaugu, kas nepieciešami bāzes un sertificēta materiāla ražošanai. Bāzes mātesaugu dažādās paaudzes būtu jāuzglabā atsevišķi cita no citas un jāidentificē visā ražošanas procesā.

| (20) | Sertificēts materiāls un sertificēti augļaugi var būt ražošanas procesa nākamais posms pēc pirmsbāzes materiāla vai bāzes materiāla. Tāpēc mātesaugi, kas paredzēti sertificēta materiāla ražošanai (“sertificēti mātesaugi”), būtu jāaudzē vai nu no pirmsbāzes materiāla, vai bāzes materiāla. |
| --- | --- |

(20)

Sertificēts materiāls un sertificēti augļaugi var būt ražošanas procesa nākamais posms pēc pirmsbāzes materiāla vai bāzes materiāla. Tāpēc mātesaugi, kas paredzēti sertificēta materiāla ražošanai (“sertificēti mātesaugi”), būtu jāaudzē vai nu no pirmsbāzes materiāla, vai bāzes materiāla.

| (21) | Būtu jāpieņem obligātās prasības saskaņotas procedūras nodrošināšanai, lai varētu noteikt un pārbaudīt atbilstību šķirnes aprakstam saistībā ar pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas jākvalificē kā CAC (Conformitas Agraria Communitatis) materiāls. Šīm prasībām nevajadzētu būt tik stingrām kā prasībām attiecībā uz pirmsbāzes, bāzes un sertificētu materiālu, jo lietotājiem nav pārāk lielas cerības attiecībā uz CAC materiāla veselību un kvalitāti un tam tiek piemērotas vienkāršākas ražošanas procedūras un posmi. Tomēr piegādātājiem būtu jānodrošina pavairošanai izmantojamā materiāla identificēšana. Turklāt būtu jānodrošina, ka tiek piemēroti kvalitātes un veselības standarti, kas atbilst CAC materiāla kultivēšanai un pavairošanas materiāla lietotāju vajadzībām. Ņemot vērā to kaitīgo organismu veidu, kas ietekmē konkrētas sugas, proti, Citrus L., Fortunella Swingle un Poncirus Raf., ir nepieciešami īpaši noteikumi par vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu, lai nodrošinātu, ka attiecīgais pavairošanas materiāls vai augļaugi ir pienācīgā kvalitātē un veselīgi. |
| --- | --- |

(21)

Būtu jāpieņem obligātās prasības saskaņotas procedūras nodrošināšanai, lai varētu noteikt un pārbaudīt atbilstību šķirnes aprakstam saistībā ar pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas jākvalificē kā CAC (Conformitas Agraria Communitatis) materiāls. Šīm prasībām nevajadzētu būt tik stingrām kā prasībām attiecībā uz pirmsbāzes, bāzes un sertificētu materiālu, jo lietotājiem nav pārāk lielas cerības attiecībā uz CAC materiāla veselību un kvalitāti un tam tiek piemērotas vienkāršākas ražošanas procedūras un posmi. Tomēr piegādātājiem būtu jānodrošina pavairošanai izmantojamā materiāla identificēšana. Turklāt būtu jānodrošina, ka tiek piemēroti kvalitātes un veselības standarti, kas atbilst CAC materiāla kultivēšanai un pavairošanas materiāla lietotāju vajadzībām. Ņemot vērā to kaitīgo organismu veidu, kas ietekmē konkrētas sugas, proti, Citrus L., Fortunella Swingle un Poncirus Raf., ir nepieciešami īpaši noteikumi par vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu, lai nodrošinātu, ka attiecīgais pavairošanas materiāls vai augļaugi ir pienācīgā kvalitātē un veselīgi.

| (22) | Lai atbildīgā oficiālā iestāde varētu veikt oficiālas pārbaudes un noteikt, vai pavairošanas materiāls un augļaugi atbilst kvalitātes un veselības standartiem, kas paredzēti šajā direktīvā minētajā oficiālajā sertificēšanā, piegādātājam būtu jāizstrādā plāns attiecībā uz konkrētajām ģintīm vai sugām, lai varētu noteikt un uzraudzīt kritiskos punktus pavairošanas materiāla un augļaugu ražošanas procesā, un būtu jāsaglabā visi dokumenti par minēto uzraudzību. Plāns un dokumenti par lauka pārbaudēm, paraugu ņemšanu un testēšanu būtu jāglabā tik ilgi, kamēr attiecīgais pavairošanas materiāls vai augļaugi ir piegādātāja uzraudzībā, un vismaz trīs gadus pēc tam, kad minētais pavairošanas materiāls vai augļaugi ir likvidēti vai laisti tirgū.Minētais periods ir vajadzīgs, lai varētu noteikt kaitīgos organismus uz kokaugiem tajos gadījumos, kad simptomi kļūst redzami tikai vairākus gadus pēc inficēšanās. |
| --- | --- |

(22)

Lai atbildīgā oficiālā iestāde varētu veikt oficiālas pārbaudes un noteikt, vai pavairošanas materiāls un augļaugi atbilst kvalitātes un veselības standartiem, kas paredzēti šajā direktīvā minētajā oficiālajā sertificēšanā, piegādātājam būtu jāizstrādā plāns attiecībā uz konkrētajām ģintīm vai sugām, lai varētu noteikt un uzraudzīt kritiskos punktus pavairošanas materiāla un augļaugu ražošanas procesā, un būtu jāsaglabā visi dokumenti par minēto uzraudzību. Plāns un dokumenti par lauka pārbaudēm, paraugu ņemšanu un testēšanu būtu jāglabā tik ilgi, kamēr attiecīgais pavairošanas materiāls vai augļaugi ir piegādātāja uzraudzībā, un vismaz trīs gadus pēc tam, kad minētais pavairošanas materiāls vai augļaugi ir likvidēti vai laisti tirgū.Minētais periods ir vajadzīgs, lai varētu noteikt kaitīgos organismus uz kokaugiem tajos gadījumos, kad simptomi kļūst redzami tikai vairākus gadus pēc inficēšanās.

| (23) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pavairošanas materiālu un augļaugus oficiāli pārbauda ražošanas un tirdzniecības laikā, lai pārliecinātos par atbilstību šajā direktīvā paredzētajām prasībām un nosacījumiem. Lai nodrošinātu saskaņotu procedūru oficiālu pārbaužu veikšanai, būtu jāizstrādā noteikumi attiecībā uz vizuālu pārbaudi un vajadzības gadījumā paraugu ņemšanu un testēšanu. |
| --- | --- |

(23)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pavairošanas materiālu un augļaugus oficiāli pārbauda ražošanas un tirdzniecības laikā, lai pārliecinātos par atbilstību šajā direktīvā paredzētajām prasībām un nosacījumiem. Lai nodrošinātu saskaņotu procedūru oficiālu pārbaužu veikšanai, būtu jāizstrādā noteikumi attiecībā uz vizuālu pārbaudi un vajadzības gadījumā paraugu ņemšanu un testēšanu.

| (24) | Lai novērstu jebkādus pārtraukumus tirdzniecībā, dalībvalstīm būtu jādod iespēja pārejas periodā atļaut savā teritorijā laist tirgū pavairošanas materiālu un augļaugus, kas ražoti no pirmsbāzes, bāzes un sertificētiem mātesaugiem vai CAC mātesaugiem, kuri jau pastāvēja šīs direktīvas piemērošanas dienā, pat ja minētais materiāls vai augļaugi neatbilst jaunajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(24)

Lai novērstu jebkādus pārtraukumus tirdzniecībā, dalībvalstīm būtu jādod iespēja pārejas periodā atļaut savā teritorijā laist tirgū pavairošanas materiālu un augļaugus, kas ražoti no pirmsbāzes, bāzes un sertificētiem mātesaugiem vai CAC mātesaugiem, kuri jau pastāvēja šīs direktīvas piemērošanas dienā, pat ja minētais materiāls vai augļaugi neatbilst jaunajiem nosacījumiem.

| (25) | Komisijas Direktīvas 93/48/EEK (3) un 93/64/EEK (4) būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(25)

Komisijas Direktīvas 93/48/EEK (3) un 93/64/EEK (4) būtu jāatceļ.

| (26) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļaugu ģinšu un sugu pavairojamā materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(26)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļaugu ģinšu un sugu pavairojamā materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. NODAĻA

DEFINĪCIJAS UN VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā izmanto šādas definīcijas:

| 1) | “mātesaugs” ir identificēts augs, kas paredzēts pavairošanai; |
| --- | --- |

1)

“mātesaugs” ir identificēts augs, kas paredzēts pavairošanai;

| 2) | “pirmsbāzes mātesauga kandidāts” ir mātesaugs, ko piegādātājs ir paredzējis pieņemt par pirmsbāzes mātesaugu; |
| --- | --- |

2)

“pirmsbāzes mātesauga kandidāts” ir mātesaugs, ko piegādātājs ir paredzējis pieņemt par pirmsbāzes mātesaugu;

| 3) | “pirmsbāzes mātesaugs” ir mātesaugs, kas paredzēts pirmsbāzes materiāla ražošanai; |
| --- | --- |

3)

“pirmsbāzes mātesaugs” ir mātesaugs, kas paredzēts pirmsbāzes materiāla ražošanai;

| 4) | “bāzes mātesaugs” ir mātesaugs, kas paredzēts bāzes materiāla ražošanai; |
| --- | --- |

4)

“bāzes mātesaugs” ir mātesaugs, kas paredzēts bāzes materiāla ražošanai;

| 5) | “sertificēts mātesaugs” ir mātesaugs, kas paredzēts sertificēta materiāla ražošanai; |
| --- | --- |

5)

“sertificēts mātesaugs” ir mātesaugs, kas paredzēts sertificēta materiāla ražošanai;

| 6) | “kaitīgais organisms” ir jebkuras sugas, dzimtas vai biotipa augs, dzīvnieks vai patogēns, kas var kaitēt augiem vai augu produktiem un kas uzskaitīts I, II un III pielikumā; |
| --- | --- |

6)

“kaitīgais organisms” ir jebkuras sugas, dzimtas vai biotipa augs, dzīvnieks vai patogēns, kas var kaitēt augiem vai augu produktiem un kas uzskaitīts I, II un III pielikumā;

| 7) | “vizuālā pārbaude” ir augu vai augu daļu pārbaude ar neapbruņotu aci, lupu, stereoskopu vai mikroskopu; |
| --- | --- |

7)

“vizuālā pārbaude” ir augu vai augu daļu pārbaude ar neapbruņotu aci, lupu, stereoskopu vai mikroskopu;

| 8) | “testēšana” ir pārbaude, kas nav vizuālā pārbaude; |
| --- | --- |

8)

“testēšana” ir pārbaude, kas nav vizuālā pārbaude;

| 9) | “augļaugs” ir augs, kas pavairots no mātesauga un tiek audzēts augļu ražošanai, lai varētu pārbaudīt minētā mātesauga šķirnes identitāti; |
| --- | --- |

9)

“augļaugs” ir augs, kas pavairots no mātesauga un tiek audzēts augļu ražošanai, lai varētu pārbaudīt minētā mātesauga šķirnes identitāti;

| 10) | “kategorija” ir pirmsbāzes materiāls, bāzes materiāls, sertificēts materiāls vai CAC materiāls; |
| --- | --- |

10)

“kategorija” ir pirmsbāzes materiāls, bāzes materiāls, sertificēts materiāls vai CAC materiāls;

| 11) | “multiplicēšana” ir mātesaugu veģetatīvā ražošana, lai iegūtu pietiekami daudz mātesaugu tajā pašā kategorijā; |
| --- | --- |

11)

“multiplicēšana” ir mātesaugu veģetatīvā ražošana, lai iegūtu pietiekami daudz mātesaugu tajā pašā kategorijā;

| 12) | “mātesauga atjaunošana” ir mātesauga aizstāšana ar augu, kas ir veģetatīvi ražots no tā; |
| --- | --- |

12)

“mātesauga atjaunošana” ir mātesauga aizstāšana ar augu, kas ir veģetatīvi ražots no tā;

| 13) | “mikropavairošana” ir augu materiāla multiplicēšana, lai saražotu daudz augu, izmantojot diferencētu veģetatīvo pumpuru vai diferencētu veģetatīvo meristēmu in vitro kultūru, kas paņemta no auga; |
| --- | --- |

13)

“mikropavairošana” ir augu materiāla multiplicēšana, lai saražotu daudz augu, izmantojot diferencētu veģetatīvo pumpuru vai diferencētu veģetatīvo meristēmu in vitro kultūru, kas paņemta no auga;

| 14) | “praktiski bez bojājumiem” nozīmē, ka defekti, kas varētu mazināt pavairošanas materiāla vai augļaugu kvalitāti un lietderību, pastāv tādā līmenī, kurš ir vienāds ar vai zemāks par to līmeni, kas gaidāms labas kultivēšanas un apstrādāšanas rezultātā, un minētais līmenis atbilst labai kultivēšanas un apstrādāšanas praksei; |
| --- | --- |

14)

“praktiski bez bojājumiem” nozīmē, ka defekti, kas varētu mazināt pavairošanas materiāla vai augļaugu kvalitāti un lietderību, pastāv tādā līmenī, kurš ir vienāds ar vai zemāks par to līmeni, kas gaidāms labas kultivēšanas un apstrādāšanas rezultātā, un minētais līmenis atbilst labai kultivēšanas un apstrādāšanas praksei;

| 15) | “praktiski bez kaitīgajiem organismiem” nozīmē, ka kaitīgo organismu koncentrācija uz pavairošanas materiāla vai augļaugiem ir pietiekami zema, lai nodrošinātu pavairošanas materiāla pieņemamu kvalitāti un lietderību; |
| --- | --- |

15)

“praktiski bez kaitīgajiem organismiem” nozīmē, ka kaitīgo organismu koncentrācija uz pavairošanas materiāla vai augļaugiem ir pietiekami zema, lai nodrošinātu pavairošanas materiāla pieņemamu kvalitāti un lietderību;

| 16) | “laboratorija” ir jebkura telpa, ko izmanto pavairošanas materiāla un augļaugu testēšanai; |
| --- | --- |

16)

“laboratorija” ir jebkura telpa, ko izmanto pavairošanas materiāla un augļaugu testēšanai;

| 17) | “krioprezervācija” ir augu materiāla uzturēšana, atdzesējot to līdz ļoti zemām temperatūrām, lai saglabātu materiāla dzīvotspēju. |
| --- | --- |

17)

“krioprezervācija” ir augu materiāla uzturēšana, atdzesējot to līdz ļoti zemām temperatūrām, lai saglabātu materiāla dzīvotspēju.

2. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka pavairošanas materiāls un augļaugi, kas pieder pie Direktīvas 2008/90/EK I pielikumā uzskaitītajām ģintīm un sugām, ražošanas un tirdzniecības laikā attiecīgi atbilst šīs direktīvas 3.–27. pantam.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka, ražojot pavairošanas materiālu un augļaugus, kas pieder pie Direktīvas 2008/90/EK I pielikumā uzskaitītajām ģintīm un sugām, piegādātāji ievēro 28. un 29. pantā izklāstītās prasības.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka ražošanas un tirdzniecības laikā pavairošanas materiāls un augļaugi, kas pieder pie Direktīvas 2008/90/EK I pielikumā uzskaitītajām ģintīm un sugām, tiek oficiāli pārbaudīti saskaņā ar 30. pantu.

4.   Pavairošanas materiālu, kas atbilst noteiktas kategorijas prasībām, nedrīkst jaukt kopā ar citu kategoriju materiālu.

2. NODAĻA

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PAVAIROŠANAS MATERIĀLU UN – VAJADZĪBAS GADĪJUMĀ – AUGĻAUGIEM

1. IEDAĻA

Prasības attiecībā uz pirmsbāzes materiālu

3. pants

Prasības attiecībā uz pirmsbāzes materiāla sertificēšanu

1.   Pavairošanas materiālu, izņemot mātesaugus un izņemot potcelmus, kas nepieder pie kādas šķirnes, pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā pirmsbāzes materiālu, ja ir konstatēts, ka tas atbilst šādām prasībām:

| a) | tas tiek pavairots tieši no mātesauga saskaņā ar 13. pantu vai 14. pantu; |
| --- | --- |

a)

tas tiek pavairots tieši no mātesauga saskaņā ar 13. pantu vai 14. pantu;

| b) | tas atbilst šķirnes aprakstam, un atbilstība šķirnes aprakstam ir pārbaudīta atbilstīgi 7. pantam; |
| --- | --- |

b)

tas atbilst šķirnes aprakstam, un atbilstība šķirnes aprakstam ir pārbaudīta atbilstīgi 7. pantam;

| c) | tas tiek uzturēts atbilstīgi 8. pantam; |
| --- | --- |

c)

tas tiek uzturēts atbilstīgi 8. pantam;

| d) | tas atbilst 10. pantā minētajām veselības prasībām; |
| --- | --- |

d)

tas atbilst 10. pantā minētajām veselības prasībām;

| e) | ja Komisija ir piešķīrusi atkāpi atbilstīgi 8. panta 4. punktam, lai audzētu pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu laukā, kur nav nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem, augsne atbilst 11. pantā minētajām prasībām; |
| --- | --- |

e)

ja Komisija ir piešķīrusi atkāpi atbilstīgi 8. panta 4. punktam, lai audzētu pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu laukā, kur nav nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem, augsne atbilst 11. pantā minētajām prasībām;

| f) | tas atbilst 12. panta noteikumiem par defektiem. |
| --- | --- |

f)

tas atbilst 12. panta noteikumiem par defektiem.

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais mātesaugs vai nu ir pieņemts saskaņā ar 5. pantu, vai iegūts, veicot multiplicēšanu saskaņā ar 13. pantu vai mikropavairošanu saskaņā ar 14. pantu.

3.   Ja pirmsbāzes mātesaugs vai pirmsbāzes materiāls vairs neatbilst 7.–12. panta prasībām, piegādātājs to nošķir atsevišķi no citiem pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiāla. Minēto nošķirto mātesaugu vai materiālu drīkst izmantot kā bāzes, sertificētu vai CAC materiālu ar nosacījumu, ka tas atbilst šajā direktīvā izklāstītajām prasībām attiecībā uz konkrētajām kategorijām.

Tā vietā, lai nošķirtu minēto mātesaugu vai materiālu, piegādātājs var veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētais mātesaugs vai materiāls atkal atbilst šīm prasībām.

4. pants

Prasības, lai potcelmus, kas nepieder pie kādas šķirnes, sertificētu kā pirmsbāzes materiālu

1.   Potcelmu, kas nepieder pie kādas šķirnes, pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā pirmsbāzes materiālu, ja ir konstatēts, ka tas atbilst šādām prasībām:

| a) | izmantojot veģetatīvo pavairošanu vai dzimumvairošanos, tas ir tieši pavairots no mātesauga; dzimumvairošanās gadījumā apputeksnētājkoki (apputeksnētāji) tiek ražoti tieši no mātesauga, izmantojot veģetatīvo pavairošanu; |
| --- | --- |

a)

izmantojot veģetatīvo pavairošanu vai dzimumvairošanos, tas ir tieši pavairots no mātesauga; dzimumvairošanās gadījumā apputeksnētājkoki (apputeksnētāji) tiek ražoti tieši no mātesauga, izmantojot veģetatīvo pavairošanu;

| b) | tas atbilst šķirnes aprakstam; |
| --- | --- |

b)

tas atbilst šķirnes aprakstam;

| c) | tas tiek uzturēts atbilstīgi 8. pantam; |
| --- | --- |

c)

tas tiek uzturēts atbilstīgi 8. pantam;

| d) | tas atbilst 10. pantā minētajām veselības prasībām; |
| --- | --- |

d)

tas atbilst 10. pantā minētajām veselības prasībām;

| e) | ja Komisija ir piešķīrusi atkāpi atbilstīgi 8. panta 4. punktam, lai audzētu pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu laukā, kur nav nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem, augsne atbilst 11. pantā minētajām prasībām; |
| --- | --- |

e)

ja Komisija ir piešķīrusi atkāpi atbilstīgi 8. panta 4. punktam, lai audzētu pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu laukā, kur nav nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem, augsne atbilst 11. pantā minētajām prasībām;

| f) | tas atbilst 12. pantā noteikumiem par defektiem. |
| --- | --- |

f)

tas atbilst 12. pantā noteikumiem par defektiem.

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais mātesaugs vai nu ir pieņemts saskaņā ar 6. pantu, vai iegūts, veicot multiplicēšanu saskaņā ar 13. pantu vai mikropavairošanu saskaņā ar 14. pantu.

3.   Ja potcelms, kas ir pirmsbāzes mātesaugs vai pirmsbāzes materiāls, vairs neatbilst 8.–12. panta prasībām, piegādātājs to nošķir atsevišķi no citiem pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiāla. Minēto nošķirto potcelmu drīkst izmantot kā bāzes, sertificētu vai CAC materiālu ar nosacījumu, ka tas atbilst šajā direktīvā izklāstītajām prasībām attiecībā uz konkrētajām kategorijām.

Tā vietā, lai nošķirtu minēto potcelmu, piegādātājs var veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētais potcelms atkal atbilst šīm prasībām.

5. pants

Prasības attiecībā uz pirmsbāzes mātesauga pieņemšanu

1.   Atbildīgā oficiālā iestāde pieņem augu kā pirmsbāzes mātesaugu, ja tas atbilst 7.–12. panta prasībām un ja tā atbilstība šķirnes aprakstam ir noteikta saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu.

Minētā pieņemšana notiek, pamatojoties uz oficiālo pārbaudi, testēšanas rezultātiem, dokumentiem un procedūrām atbilstīgi 30. pantam.

2.   Atbildīgā oficiālā iestāde nosaka pirmsbāzes mātesauga atbilstību šķirnes aprakstam, veicot šķirnes raksturīgo pazīmju novērošanu. Minētā novērošana pamatojas uz vienu no šiem elementiem:

| a) | oficiālo aprakstu šķirnēm, kas reģistrētas kādā no valsts reģistriem, un šķirnēm, kas ir juridiski aizsargātas saskaņā ar augu šķirņu aizsardzības tiesībām; |
| --- | --- |

a)

oficiālo aprakstu šķirnēm, kas reģistrētas kādā no valsts reģistriem, un šķirnēm, kas ir juridiski aizsargātas saskaņā ar augu šķirņu aizsardzības tiesībām;

| b) | aprakstu, kas pievienots pieteikumam par šķirnēm, attiecībā uz kurām kādā dalībvalstī ir iesniegts reģistrācijas pieteikums, kā minēts Komisijas Īstenošanas direktīvas 2014/97/ES (5) 5. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

b)

aprakstu, kas pievienots pieteikumam par šķirnēm, attiecībā uz kurām kādā dalībvalstī ir iesniegts reģistrācijas pieteikums, kā minēts Komisijas Īstenošanas direktīvas 2014/97/ES (5) 5. panta 1. punktā;

| c) | aprakstu, kas pievienots pieteikumam par šķirnēm, attiecībā uz kurām ir iesniegts reģistrācijas pieteikums par augu šķirņu aizsardzības tiesībām; |
| --- | --- |

c)

aprakstu, kas pievienots pieteikumam par šķirnēm, attiecībā uz kurām ir iesniegts reģistrācijas pieteikums par augu šķirņu aizsardzības tiesībām;

| d) | oficiāli atzītu aprakstu, ja aprakstītā šķirne ir reģistrēta valsts reģistrā. |
| --- | --- |

d)

oficiāli atzītu aprakstu, ja aprakstītā šķirne ir reģistrēta valsts reģistrā.

3.   Ja tiek piemērots šā panta 2. punkta b) vai c) apakšpunkts, pirmsbāzes mātesaugu pieņem tikai tad, ja ir pieejams ziņojums, ko sagatavojusi jebkura atbildīgā oficiālā iestāde Savienībā vai trešā valstī un kas pierāda, ka attiecīgā šķirne ir atšķirīga, viendabīga un noturīga. Taču, ja šķirnes reģistrācija vēl nav pabeigta, attiecīgo mātesaugu un no tā saražoto materiālu drīkst izmantot tikai bāzes vai sertificēta materiāla ražošanai un nedrīkst tirgot kā pirmsbāzes, bāzes vai sertificētu materiālu.

4.   Ja atbilstību šķirnes aprakstam var noteikt, tikai pamatojoties uz augļauga raksturīgajām pazīmēm, šķirnes raksturīgo pazīmju novērošanu veic, izmantojot augļus no augļauga, kas pavairots no pirmsbāzes mātesauga. Šos augļaugus uzglabā atsevišķi no pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiāla.

Augļaugus vizuāli pārbauda vispiemērotākajos gada periodos, ņemot vērā attiecīgo augu ģinšu vai sugu augšanas apstākļus un klimatiskos apstākļus.

6. pants

Prasības attiecībā uz tāda potcelma pieņemšanu, kas nepieder pie kādas šķirnes

Atbildīgā oficiālā iestāde pieņem potcelmu, kas nepieder pie kādas šķirnes, kā pirmsbāzes mātesaugu, ja tas atbilst šķirnes aprakstam un 8.–12. panta prasībām.

Minētā pieņemšana notiek, pamatojoties uz oficiālo pārbaudi, testēšanas rezultātiem, dokumentiem un procedūrām, ko izmanto piegādātājs atbilstīgi 30. pantam.

7. pants

Pārbaude saistībā ar atbilstību šķirnes aprakstam

Atbildīgā oficiālā iestāde un attiecīgā gadījumā piegādātājs saskaņā ar 5. panta 2. un 3. punktu regulāri pārbauda pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiāla atbilstību šķirnes aprakstam, pienācīgā kārtā ņemot vērā attiecīgo šķirni un izmantoto pavairošanas metodi.

Papildus regulārām pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiāla pārbaudēm atbildīgā oficiālā iestāde un attiecīgā gadījumā piegādātājs pēc katras atjaunošanas pārbauda iegūtos pirmsbāzes mātesaugus.

8. pants

Prasības attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiāla uzturēšanu

1.   Visā ražošanas procesā piegādātāji uztur pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu telpās, kuras ir paredzētas attiecīgajām ģintīm vai sugām, kuras ir aizsargātas pret kukaiņiem un kurās ir nodrošināta aizsardzība pret infekciju, ko izraisa gaisā sastopami slimības pārnēsātāji un jebkuri citi iespējami avoti.

Pirmsbāzes mātesauga kandidātus uzglabā, nodrošinot aizsardzību pret kukaiņiem un fiziski izolējot tos no pirmsbāzes mātesaugiem, ievietojot tos pirmajā daļā minētajās telpās, kamēr ir pabeigti visi testi saistībā ar atbilstību 9. panta 1. un 2. punktam.

2.   Pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu uztur tā, lai nodrošinātu, ka visā ražošanas procesā tie tiek individuāli identificēti.

3.   Pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu audzē vai ražo izolēti no augsnes – podos ar bezaugsnes vai sterilizētu augšanas substrātu. Tos identificē ar marķējumu, kas nodrošina to izsekojamību.

4.   Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punkta, attiecībā uz konkrētām ģintīm vai sugām dalībvalsts var saņemt atļauju ražot pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu laukā, kur netiek nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem. Šādu materiālu identificē ar marķējumu, lai nodrošinātu tā izsekojamību. Minēto atļauju piešķir, ja attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka tiek veikti atbilstoši pasākumi, lai novērstu augu inficēšanos, ko izraisa gaisā sastopamie slimības pārnēsātāji, sakņu kontakts, savstarpēja inficēšanās, izmantojot tehniku, potēšanas rīkus un jebkurus citus iespējamos avotus.

5.   Pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu drīkst uzturēt, izmantojot krioprezervāciju.

6.   Pirmsbāzes mātesaugus drīkst izmantot tikai noteiktu laiku, kas tiek aprēķināts, pamatojoties uz šķirnes noturību vai vides apstākļiem, kuros tie tiek audzēti, un jebkuriem citiem faktoriem, kas ietekmē šķirnes noturību.

9. pants

Veselības prasības attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugu kandidātiem un pirmsbāzes mātesaugiem, kas tiek ražoti, izmantojot atjaunošanu

1.   Pirmsbāzes mātesauga kandidāts ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

Veicot vizuālo pārbaudi telpās un laukos, konstatē, ka attiecīgais pirmsbāzes mātesauga kandidāts ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

Vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

Ja par šo kaitīgo organismu klātbūtni rodas šaubas, atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs ņem paraugus no attiecīgā pirmsbāzes mātesauga kandidāta un veic to testēšanu.

2.   Pirmsbāzes mātesauga kandidāts ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

Veicot vizuālo pārbaudi telpās un laukos, kā arī paraugu ņemšanu un testēšanu, konstatē, ka attiecīgais pirmsbāzes mātesauga kandidāts ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

Vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

Minēto paraugu ņemšanu un testēšanu veic vispiemērotākajā gada periodā, ņemot vērā konkrētā auga augšanas apstākļus un klimatiskos apstākļus, kā arī minētajam augam raksturīgo kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības. Paraugu ņemšanu un testēšanu var veikt arī jebkurā citā laikā, ja rodas šaubas par šo kaitīgo organismu klātbūtni.

3.   Attiecībā uz 1. un 2. punktā paredzēto paraugu ņemšanu un testēšanu dalībvalstis piemēro Eiropas un Vidusjūras Augu aizsardzības organizācijas (EPPO) protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, atbildīgā oficiālā iestāde piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.

Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs iesniedz paraugus laboratorijās, kuras atbildīgā oficiālā iestāde ir oficiāli atzinusi.

Indikatoraugu bioloģiskā indeksēšana ir vīrusu, viroīdu, vīrusveidīgu slimību un fitoplazmu testēšanas metode, ko piemēro pirmsbāzes mātesaugu kandidātiem. Citas testa metodes drīkst piemērot, ja dalībvalsts, pamatojoties uz zinātnisko pierādījumu salīdzinošo izvērtēšanu, uzskata, ka tās sniedz tikpat drošus rezultātus kā indikatoraugu bioloģiskā indeksēšana.

4.   Atkāpjoties no šā panta 2. punkta, ja pirmsbāzes mātesauga kandidāts ir sējenis, vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu paredz tikai attiecībā uz vīrusiem, viroīdiem vai vīrusveidīgām slimībām, ko pārnēsā putekšņi un kas uzskaitīti II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu, ja oficiālā pārbaudē tiek apstiprināts, ka attiecīgais sējenis ir izaudzēts no sēklas, kura iegūta no auga, kam nav šo vīrusu, viroīdu vai vīrusveidīgu slimību izraisītu simptomu, un ka minētais sējenis ir uzturēts atbilstoši 8. panta 1. un 3. punkta prasībām.

5.   Šā panta 1. un 3. punktu piemēro arī attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugiem, kas tiek ražoti, izmantojot atjaunošanu.

Pirmsbāzes mātesaugs, kas tiek ražots, izmantojot atjaunošanu, ir bez vīrusiem un viroīdiem, kuri uzskaitīti II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, kā arī paraugu ņemšanu un testēšanu, konstatē, ka minētais pirmsbāzes mātesaugs ir bez šiem vīrusiem un viroīdiem.

Vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

10. pants

Veselības prasības attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiālu

1.   Pirmsbāzes mātesaugs vai pirmsbāzes materiāls ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikuma A daļā un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, konstatē, ka attiecīgais pirmsbāzes mātesaugs vai pirmsbāzes materiāls ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikuma A daļā un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu. Vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

To pirmsbāzes mātesaugu vai pirmsbāzes materiāla īpatsvars, kas invadēti ar I pielikuma B daļā uzskaitītajiem kaitīgajiem organismiem, nedrīkst pārsniegt pielikumā norādītos pieļaujamos līmeņus. Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, konstatē, ka attiecīgie pirmsbāzes mātesaugi vai pirmsbāzes materiāls atbilst šiem līmeņiem. Vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

Ja par šo kaitīgo organismu klātbūtni rodas šaubas, atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs ņem paraugus no attiecīgā pirmsbāzes mātesauga vai pirmsbāzes materiāla un veic to testēšanu.

2.   Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs veic pirmsbāzes mātesauga vai pirmsbāzes materiāla vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu, kā izklāstīts IV pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

3.   Attiecībā uz šā panta 1. punktā paredzēto paraugu ņemšanu un testēšanu dalībvalstis piemēro EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, atbildīgā oficiālā iestāde piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.

Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs iesniedz paraugus laboratorijās, kuras atbildīgā oficiālā iestāde ir oficiāli atzinusi.

4.   Šā panta 1. punktu nepiemēro pirmsbāzes mātesaugiem un pirmsbāzes materiālam krioprezervācijas laikā.

11. pants

Augsnes prasības

1.   Pirmsbāzes mātesaugus un pirmsbāzes materiālu drīkst audzēt tikai tādā augsnē, kurā nav kaitīgo organismu, kas uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kas pārnēsā vīrusus, kuri ietekmē minēto ģinti vai sugu. Šādu kaitīgo organismu neesību konstatē, ņemot paraugus un veicot testēšanu.

Minēto paraugu ņemšanu veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, pirms attiecīgie pirmsbāzes mātesaugi vai pirmsbāzes materiāls tiek stādīti, un minētās procedūras atkārto augu augšanas laikā, ja ir aizdomas par pirmajā daļā minēto kaitīgo organismu klātbūtni.

Minēto paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ņemot vērā klimatiskos apstākļus un III pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības, ja šie kaitīgie organismi ir raksturīgi konkrētajiem pirmsbāzes mātesaugiem vai pirmsbāzes materiālam.

2.   Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic, ja augi, kas ir saimniekaugi kaitīgajiem organismiem, kuri uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrētu ģinti vai sugu, nav audzēti ražošanas augsnē vismaz piecus gadus un ja par attiecīgo kaitīgo organismu neesību minētajā augsnē nerodas nekādas šaubas.

Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic, ja atbildīgā oficiālā iestāde, pamatojoties uz oficiālās pārbaudes rezultātiem, secina, ka augsnē nav kaitīgo organismu, kas uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kas pārnēsā vīrusus, kuri ietekmē minēto ģinti vai sugu.

3.   Attiecībā uz šā panta 1. punktā minēto paraugu ņemšanu un testēšanu dalībvalstis piemēro EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, dalībvalstis piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.

12. pants

Prasības attiecībā uz defektiem, kas varētu mazināt kvalitāti

Vizuālajās pārbaudēs konstatē, ka pirmsbāzes mātesaugi un pirmsbāzes materiāls ir praktiski bez defektiem. Vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs. Bojājumus, krāsas pārmaiņas, rētaudus vai izkalšanu uzskata par defektiem, ja tie ietekmē pavairošanas materiāla kvalitāti un lietderību.

13. pants

Prasības attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugu multiplicēšanu, atjaunošanu un pavairošanu

1.   Piegādātājs drīkst multiplicēt vai atjaunot pirmsbāzes mātesaugu, kas pieņemts saskaņā ar 5. panta 1. punktu.

2.   Piegādātājs drīkst pavairot pirmsbāzes mātesaugu, lai ražotu pirmsbāzes materiālu.

3.   Pirmsbāzes mātesaugu multiplicēšana, atjaunošana un pavairošana notiek saskaņā ar 4. punktā minētajiem protokoliem.

4.   Dalībvalstis piemēro protokolus par pirmsbāzes mātesaugu multiplicēšanu, atjaunošanu un pavairošanu. Dalībvalstis piemēro EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, dalībvalstis piemēro attiecīgus protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.

Šā punkta pirmajā daļā minētie protokoli ir pārbaudīti saistībā ar attiecīgajām ģintīm vai sugām noteiktu periodu, ko uzskata par pietiekamu šīm ģintīm vai sugām. Minēto laika periodu uzskata par pietiekamu, ja tas ļauj apstiprināt augu fenotipu atbilstību šķirnes aprakstam, pamatojoties uz augļu ražošanas vai potcelmu veģetatīvās attīstības vērojumiem.

5.   Piegādātājs drīkst atjaunot pirmsbāzes mātesaugu tikai līdz 8. panta 6. punktā minētā perioda beigām.

14. pants

Prasības attiecībā uz multiplicēšanu, atjaunošanu un pavairošanu, veicot pirmsbāzes mātesaugu mikropavairošanu

1.   Multiplicēšana, atjaunošana un pavairošana, veicot pirmsbāzes mātesaugu mikropavairošanu, lai ražotu citus pirmsbāzes mātesaugus vai pirmsbāzes materiālu, notiek saskaņā ar šā panta 2. punktā minētajiem protokoliem.

2.   Dalībvalstis piemēro protokolus attiecībā uz pirmsbāzes mātesaugu un pirmsbāzes materiāla mikropavairošanu, proti, EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, dalībvalstis piemēro attiecīgus protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.

Dalībvalstis piemēro tikai tos protokolus, kas pārbaudīti saistībā ar attiecīgajām ģintīm vai sugām noteiktu periodu, kuru uzskata par pietiekamu, lai varētu apstiprināt augu fenotipu atbilstību šķirnes aprakstam, pamatojoties uz augļu ražošanas vai potcelmu veģetatīvās attīstības vērojumiem.

2. IEDAĻA

Prasības attiecībā uz bāzes materiālu

15. pants

Prasības attiecībā uz bāzes materiāla sertificēšanu

1.   Pavairošanas materiālu, izņemot bāzes mātesaugus un izņemot potcelmus, kas nepieder pie kādas šķirnes, pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā bāzes materiālu, ja tas atbilst šā panta 2., 3. un 4. punkta prasībām.

2.   Pavairošanas materiālu pavairo no bāzes mātesauga.

Bāzes mātesaugs atbilst vienai no šīm prasībām:

| a) | tas ir audzēts no pirmsbāzes materiāla; vai |
| --- | --- |

a)

tas ir audzēts no pirmsbāzes materiāla; vai

| b) | tas ir ražots, multiplicējot bāzes mātesaugu saskaņā ar 19. pantu. |
| --- | --- |

b)

tas ir ražots, multiplicējot bāzes mātesaugu saskaņā ar 19. pantu.

3.   Pavairošanas materiāls atbilst 7. pantā, 8. panta 6. punktā un 12. pantā izklāstītajām prasībām.

4.   Pavairošanas materiāls atbilst papildu prasībām attiecībā uz:

| a) | veselību, kā izklāstīts 16. pantā; |
| --- | --- |

a)

veselību, kā izklāstīts 16. pantā;

| b) | augsni, kā izklāstīts 17. pantā; |
| --- | --- |

b)

augsni, kā izklāstīts 17. pantā;

| c) | bāzes mātesaugu un bāzes materiāla uzturēšanu, kā izklāstīts 18. pantā; |
| --- | --- |

c)

bāzes mātesaugu un bāzes materiāla uzturēšanu, kā izklāstīts 18. pantā;

| d) | pavairošanas īpašajiem nosacījumiem, kā izklāstīts 19. pantā. |
| --- | --- |

d)

pavairošanas īpašajiem nosacījumiem, kā izklāstīts 19. pantā.

5.   Potcelmu, kas nepieder pie kādas šķirnes, pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā bāzes materiālu, ja tas atbilst šķirnes aprakstam, 8. panta 2. un 6. punktā izklāstītajām prasībām un 12., 16.,17., 18. un 19. panta papildu prasībām.

6.   Šajā iedaļā jebkuru atsauci 3. un 5. punktā minētajos noteikumos uz pirmsbāzes mātesaugiem uzskata par atsauci uz bāzes mātesaugiem un jebkuru atsauci uz pirmsbāzes materiālu uzskata par atsauci uz bāzes materiālu.

7.   Ja bāzes mātesaugs vai bāzes materiāls vairs neatbilst 7. panta, 8. panta 2. un 6. punkta, 12., 16. un 17. panta prasībām, piegādātājs to nošķir atsevišķi no citiem bāzes mātesaugiem un bāzes materiāla. Minēto nošķirto mātesaugu vai materiālu drīkst izmantot kā sertificētu vai CAC materiālu ar nosacījumu, ka tas atbilst šajā direktīvā izklāstītajām prasībām attiecībā uz konkrētajām kategorijām.

Tā vietā, lai nošķirtu minēto mātesaugu vai materiālu, piegādātājs var veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētais mātesaugs vai materiāls atkal atbilst šīm prasībām.

8.   Ja potcelms, kas nepieder pie kādas šķirnes, ir bāzes mātesaugs vai bāzes materiāls, kas vairs neatbilst 8. panta 2. un 6. punkta, 12., 16. un 17. panta prasībām, piegādātājs to nošķir atsevišķi no citiem bāzes mātesaugiem un bāzes materiāla. Minēto nošķirto potcelmu drīkst izmantot kā sertificētu vai CAC materiālu ar nosacījumu, ka tas atbilst šajā direktīvā izklāstītajām prasībām attiecībā uz konkrētajām kategorijām.

Tā vietā, lai nošķirtu minēto potcelmu, piegādātājs var veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētais potcelms atkal atbilst šīm prasībām.

16. pants

Veselības prasības

1.   Bāzes mātesaugs vai bāzes materiāls ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikuma A daļā un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, konstatē, ka attiecīgais bāzes mātesaugs vai bāzes materiāls ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikuma A daļā un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu. Vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

To bāzes mātesaugu vai bāzes materiāla īpatsvars, kas invadēti ar I pielikuma B daļā uzskaitītajiem kaitīgajiem organismiem, nedrīkst pārsniegt minētajā pielikumā norādītos pieļaujamos līmeņus. Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, konstatē, ka attiecīgie bāzes mātesaugi vai bāzes materiāls atbilst šiem līmeņiem. Vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

Ja par šo kaitīgo organismu klātbūtni rodas šaubas, atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs ņem paraugus no attiecīgā bāzes mātesauga vai bāzes materiāla un veic to testēšanu.

2.   Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs veic bāzes mātesauga vai bāzes materiāla vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu, kā izklāstīts IV pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

3.   Attiecībā uz 1. punktā paredzēto paraugu ņemšanu un testēšanu dalībvalstis piemēro EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, atbildīgā oficiālā iestāde piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.

Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs iesniedz paraugus laboratorijās, kuras atbildīgā oficiālā iestāde ir oficiāli atzinusi.

4.   Šā panta 1. punktu nepiemēro bāzes mātesaugiem un bāzes materiālam krioprezervācijas laikā.

17. pants

Augsnes prasības

1.   Bāzes mātesaugus un bāzes materiālu drīkst audzēt tikai tādā augsnē, kurā nav kaitīgo organismu, kas uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kas pārnēsā vīrusus, kuri ietekmē minēto ģinti vai sugu. To, ka nav šādu kaitīgo organismu, kas pārnēsā vīrusus, konstatē, ņemot paraugus un veicot testēšanu.

Minēto paraugu ņemšanu veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, pirms attiecīgie bāzes mātesaugi vai bāzes materiāls tiek stādīti, un minētās procedūras atkārto augu augšanas laikā, ja ir aizdomas par pirmajā daļā minēto kaitīgo organismu klātbūtni.

Minēto paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ņemot vērā klimatiskos apstākļus un III pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības, ja šie kaitīgie organismi ir raksturīgi konkrētajiem bāzes mātesaugiem vai bāzes materiālam.

2.   Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic, ja augi, kas ir saimniekaugi kaitīgajiem organismiem, kuri uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu, nav audzēti ražošanas augsnē vismaz piecus gadus un ja par attiecīgo kaitīgo organismu neesību minētajā augsnē nerodas nekādas šaubas.

Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic, ja atbildīgā oficiālā iestāde, pamatojoties uz oficiālās pārbaudes rezultātiem, secina, ka augsnē nav kaitīgo organismu, kas uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kas pārnēsā vīrusus, kuri ietekmē minēto ģinti vai sugu.

3.   Attiecībā uz 1. punktā minēto paraugu ņemšanu un testēšanu dalībvalstis piemēro EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, dalībvalstis piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.

18. pants

Prasības attiecībā uz bāzes mātesaugu un bāzes materiāla uzturēšanu

1.   Bāzes mātesaugus un bāzes materiālu uztur laukos, kas izolēti no potenciālajiem infekcijas avotiem – gaisā sastopamiem slimības pārnēsātājiem, sakņu kontakta, savstarpējas inficēšanās, izmantojot tehniku, potēšanas rīkus un jebkurus citus iespējamos avotus.

2.   Šā panta 1. punktā minētais lauku izolācijas attālums ir atkarīgs no reģionāliem apstākļiem, pavairošanas materiāla veida, kaitīgo organismu klātbūtnes attiecīgajā teritorijā un saistītajiem riskiem, par ko informē atbildīgā oficiālā iestāde, pamatojoties uz oficiālas pārbaudes rezultātiem.

19. pants

Multiplicēšanas nosacījumi

1.   Bāzes mātesaugus, kas tiek audzēti no pirmsbāzes materiāla, 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē drīkst multiplicēt vairākās paaudzēs, lai iegūtu vajadzīgo skaitu bāzes mātesaugu. Bāzes mātesaugus multiplicē saskaņā ar 13. pantu vai multiplicē, izmantojot mikropavairošanu saskaņā ar 14. pantu. Bāzes mātesaugu maksimāli pieļaujamais paaudžu skaits un maksimāli pieļaujamais dzīves ilgums ir noteikts V pielikumā attiecībā uz konkrētām ģintīm vai sugām.

2.   Ja tiek atļautas vairākas bāzes mātesaugu paaudzes, katru paaudzi, izņemot pirmo, drīkst atvasināt no jebkuras iepriekšējās paaudzes.

3.   Dažādas pavairošanas materiāla paaudzes uzglabā atsevišķi.

3. IEDAĻA

Prasības attiecībā uz sertificētu materiālu

20. pants

Prasības attiecībā uz sertificēta materiāla sertificēšanu

1.   Pavairošanas materiālu, izņemot mātesaugus, un augļaugus pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā sertificētu materiālu, ja tie atbilst šā panta 2., 3. un 4. punktā izklāstītajām prasībām.

2.   Pavairošanas materiālu un augļaugus pavairo no sertificēta mātesauga.

Sertificēts mātesaugs atbilst vienai no šīm prasībām:

| a) | tas ir audzēts no pirmsbāzes materiāla; |
| --- | --- |

a)

tas ir audzēts no pirmsbāzes materiāla;

| b) | tas ir audzēts no bāzes materiāla. |
| --- | --- |

b)

tas ir audzēts no bāzes materiāla.

3.   Pavairošanas materiāls un augļaugi atbilst 7. pantā, 8. panta 6. punktā, 12. pantā, 21. pantā un 22. pantā izklāstītajām prasībām.

4.   Pavairošanas materiāls un augļaugi atbilst 21. pantā izklāstītajām veselības prasībām.

Pavairošanas materiālu un augļaugus pavairo no sertificēta mātesauga, kas atbilst 22. pantā izklāstītajām augsnes prasībām.

5.   Potcelmu, kas nepieder pie kādas šķirnes, pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā sertificētu materiālu, ja tas atbilst šķirnes aprakstam, 8. panta 6. punktā izklāstītajām prasībām un 12., 21. un 22. panta papildu prasībām.

6.   Šajā iedaļā jebkuru atsauci 3. un 5. punktā minētajos noteikumos uz pirmsbāzes mātesaugiem uzskata par atsauci uz sertificētiem mātesaugiem un jebkuru atsauci uz pirmsbāzes materiālu uzskata par atsauci uz sertificētu materiālu.

7.   Ja sertificēts mātesaugs vai sertificēts materiāls vairs neatbilst 7. panta, 8. panta 6. punkta, 12. panta, 21. panta un 22. panta prasībām, piegādātājs to nošķir atsevišķi no citiem sertificētiem mātesaugiem un sertificēta materiāla. Minēto nošķirto mātesaugu vai materiālu drīkst izmantot kā CAC materiālu ar nosacījumu, ka tas atbilst 4. iedaļā izklāstītajām prasībām.

Tā vietā, lai nošķirtu minēto mātesaugu vai materiālu, piegādātājs var veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētais mātesaugs vai materiāls atkal atbilst šīm prasībām.

8.   Ja potcelms, kas nepieder pie kādas šķirnes, ir sertificēts mātesaugs vai sertificēts materiāls, kas vairs neatbilst 8. panta 6. punkta, 12. panta, 21. panta un 22. panta prasībām, piegādātājs to nošķir atsevišķi no citiem sertificētiem mātesaugiem un sertificēta materiāla. Minēto nošķirto mātesaugu vai materiālu drīkst izmantot kā CAC materiālu ar nosacījumu, ka tas atbilst 4. iedaļā izklāstītajām prasībām.

Tā vietā, lai nošķirtu minēto potcelmu, piegādātājs var veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētais potcelms atkal atbilst šīm prasībām.

21. pants

Veselības prasības

1.   Sertificēts mātesaugs vai sertificēts materiāls ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikuma A daļā un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, konstatē, ka attiecīgais sertificētais mātesaugs vai sertificētais materiāls ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikuma A daļā un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu. Vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

To sertificēto mātesaugu vai sertificētā materiāla īpatsvars, kas invadēti ar I pielikuma B daļā uzskaitītajiem kaitīgajiem organismiem, nedrīkst pārsniegt pielikumā norādītos pieļaujamos līmeņus. Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, konstatē, ka attiecīgie sertificētie mātesaugi vai sertificētais materiāls atbilst šiem līmeņiem. Vizuālo pārbaudi veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

Ja par šo kaitīgo organismu klātbūtni rodas šaubas, atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs ņem paraugus no attiecīgā sertificētā mātesauga vai sertificētā materiāla un veic to testēšanu.

2.   Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs veic sertificēta mātesauga vai sertificēta materiāla vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu, kā izklāstīts IV pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

3.   Attiecībā uz 1. punktā paredzēto paraugu ņemšanu un testēšanu dalībvalstis piemēro EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, atbildīgā oficiālā iestāde piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma šos protokolus dara pieejamus citām dalībvalstīm un Komisijai.

Atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs iesniedz paraugus laboratorijās, kuras atbildīgā oficiālā iestāde ir oficiāli atzinusi.

4.   Šā panta 1. punktu nepiemēro sertificētiem mātesaugiem un sertificētam materiālam krioprezervācijas laikā.

22. pants

Augsnes prasības

1.   Sertificētus mātesaugus drīkst audzēt tikai tādā augsnē, kurā nav kaitīgo organismu, kas uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kas pārnēsā vīrusus, kuri ietekmē minēto ģinti vai sugu. To, ka nav šādu kaitīgo organismu, kas pārnēsā vīrusus, konstatē, ņemot paraugus un veicot testēšanu.

Minēto paraugu ņemšanu veic atbildīgā oficiālā iestāde un vajadzības gadījumā piegādātājs.

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, pirms attiecīgie sertificētie mātesaugi tiek stādīti, un minētās procedūras atkārto augu augšanas laikā, ja ir aizdomas par pirmajā daļā minēto kaitīgo organismu klātbūtni.

Minēto paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ņemot vērā klimatiskos apstākļus un III pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu bioloģiskās īpatnības, ja šie kaitīgie organismi ir raksturīgi konkrētiem sertificētiem mātesaugiem vai sertificētam materiālam.

2.   Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic, ja augi, kas ir saimniekaugi kaitīgajiem organismiem, kuri uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu, nav audzēti ražošanas augsnē vismaz piecus gadus un ja par attiecīgo kaitīgo organismu neesamību minētajā augsnē nerodas nekādas šaubas.

Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic, ja atbildīgā oficiālā iestāde, pamatojoties uz oficiālās pārbaudes rezultātiem, secina, ka augsnē nav kaitīgo organismu, kas uzskaitīti III pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu un kas pārnēsā vīrusus, kuri ietekmē minēto ģinti vai sugu.

Paraugu ņemšanu un testēšanu neveic sertificētu augļaugu gadījumā.

3.   Attiecībā uz 1. punktā minēto paraugu ņemšanu un testēšanu dalībvalstis piemēro EPPO protokolus vai citus starptautiski atzītus protokolus. Ja šādu protokolu nav, dalībvalstis piemēro attiecīgos protokolus, kas izstrādāti valsts līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis pēc pieprasījuma nodrošina šos protokolus citām dalībvalstīm un Komisijai.

4. IEDAĻA

Prasības attiecībā uz CAC materiālu

23. pants

Nosacījumi attiecībā uz CAC materiālu, izņemot potcelmus, kas nepieder pie kādas šķirnes

1.   CAC materiālu, izņemot potcelmus, kas nepieder pie kādas šķirnes, drīkst laist tirgū tikai tad, ja konstatēts, ka tas atbilst šādām prasībām:

| a) | tas ir pavairots no identificēta materiālu avota, ko piegādātājs ir reģistrējis; |
| --- | --- |

a)

tas ir pavairots no identificēta materiālu avota, ko piegādātājs ir reģistrējis;

| b) | tas atbilst šķirnes aprakstam saskaņā ar 25. pantu; |
| --- | --- |

b)

tas atbilst šķirnes aprakstam saskaņā ar 25. pantu;

| c) | tas atbilst 26. pantā izklāstītajām veselības prasībām; |
| --- | --- |

c)

tas atbilst 26. pantā izklāstītajām veselības prasībām;

| d) | tas atbilst 27. panta prasībām attiecībā uz defektiem. |
| --- | --- |

d)

tas atbilst 27. panta prasībām attiecībā uz defektiem.

2.   Piegādātājs veic darbības, lai atbilstu 1. punktā izklāstītajām prasībām.

3.   Ja CAC materiāls vairs neatbilst 1. punktā izklāstītajām prasībām, piegādātājs veic vienu no šīm darbībām:

| a) | nošķir minēto materiālu no pārējā CAC materiāla; vai |
| --- | --- |

a)

nošķir minēto materiālu no pārējā CAC materiāla; vai

| b) | veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka materiāls atkal atbilst šīm prasībām. |
| --- | --- |

b)

veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka materiāls atkal atbilst šīm prasībām.

24. pants

Nosacījumi attiecībā uz CAC materiālu saistībā ar potcelmiem, kas nepieder pie kādas šķirnes

1.   Attiecībā uz potcelmiem, kas nepieder pie kādai šķirnes, CAC materiāls atbilst šādām prasībām:

| a) | tas atbilst šķirnes aprakstam; |
| --- | --- |

a)

tas atbilst šķirnes aprakstam;

| b) | tas atbilst 26. pantā izklāstītajām veselības prasībām; |
| --- | --- |

b)

tas atbilst 26. pantā izklāstītajām veselības prasībām;

| c) | tas atbilst 27. panta prasībām attiecībā uz defektiem. |
| --- | --- |

c)

tas atbilst 27. panta prasībām attiecībā uz defektiem.

2.   Piegādātājs veic pasākumus, lai atbilstu šā panta 1. punktā izklāstītajām prasībām.

3.   Ja CAC materiāls vairs neatbilst šā panta 1. punktā izklāstītajām prasībām, piegādātājs veic vienu no šīm darbībām:

| a) | nošķir minēto materiālu no pārējā CAC materiāla; vai |
| --- | --- |

a)

nošķir minēto materiālu no pārējā CAC materiāla; vai

| b) | veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka materiāls atkal atbilst šīm prasībām. |
| --- | --- |

b)

veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka materiāls atkal atbilst šīm prasībām.

25. pants

Atbilstība šķirnes aprakstam

1.   CAC materiāla atbilstību šķirnes aprakstam nosaka, veicot šķirnes raksturīgo pazīmju novērošanu. Minētā novērošana pamatojas uz vienu no šiem elementiem:

| a) | reģistrēto šķirņu oficiālo aprakstu, kā minēts Īstenošanas direktīvā 2014/97/ES, un to šķirņu oficiālo aprakstu, kuras ir juridiski aizsargātas saskaņā ar augu šķirņu aizsardzības tiesībām; |
| --- | --- |

a)

reģistrēto šķirņu oficiālo aprakstu, kā minēts Īstenošanas direktīvā 2014/97/ES, un to šķirņu oficiālo aprakstu, kuras ir juridiski aizsargātas saskaņā ar augu šķirņu aizsardzības tiesībām;

| b) | aprakstu, kas pievienots pieteikumam par šķirnēm, attiecībā uz kurām kādā dalībvalstī ir iesniegts reģistrācijas pieteikums, kā minēts Īstenošanas direktīvā 2014/97/ES; |
| --- | --- |

b)

aprakstu, kas pievienots pieteikumam par šķirnēm, attiecībā uz kurām kādā dalībvalstī ir iesniegts reģistrācijas pieteikums, kā minēts Īstenošanas direktīvā 2014/97/ES;

| c) | aprakstu, kas pievienots pieteikumam par augu šķirņu aizsardzības tiesībām; |
| --- | --- |

c)

aprakstu, kas pievienots pieteikumam par augu šķirņu aizsardzības tiesībām;

| d) | oficiāli atzītu šķirnes aprakstu, kā minēts Direktīvas 2008/90/EK 7. panta 2. punkta c) apakšpunkta iii) punktā. |
| --- | --- |

d)

oficiāli atzītu šķirnes aprakstu, kā minēts Direktīvas 2008/90/EK 7. panta 2. punkta c) apakšpunkta iii) punktā.

2.   CAC materiāla atbilstību šķirnes aprakstam regulāri pārbauda, veicot attiecīgā CAC materiāla šķirnes raksturīgo pazīmju novērošanu.

26. pants

Veselības prasības

1.   CAC materiāls ir praktiski bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikumā un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

Veicot vizuālo pārbaudi telpās, laukos un partijās, piegādātājs konstatē, ka attiecīgais CAC materiāls ir praktiski bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti I pielikumā un II pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

Ja par šo kaitīgo organismu klātbūtni rodas šaubas, piegādātājs ņem paraugus no attiecīgā CAC materiāla un veic to testēšanu.

2.   Piegādātājs veic CAC materiāla vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu, kā izklāstīts IV pielikumā attiecībā uz konkrēto ģinti vai sugu.

3.   Šā panta 1. punktu nepiemēro CAC materiālam krioprezervācijas laikā.

4.   Papildus 1. un 2. punkta prasībām CAC materiāls, kas pieder pie sugām Citrus L., Fortunella Swingle un Poncirus Raf., atbilst visām turpmāk minētajām prasībām:

| a) | to ražo no identificēta materiālu avota, un minētais materiālu avots, pamatojoties uz paraugu ņemšanu un testēšanu, ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti attiecībā uz šīm sugām II pielikumā; |
| --- | --- |

a)

to ražo no identificēta materiālu avota, un minētais materiālu avots, pamatojoties uz paraugu ņemšanu un testēšanu, ir bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti attiecībā uz šīm sugām II pielikumā;

| b) | kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma, pamatojoties uz vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu, konstatēts, ka tas ir praktiski bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti II pielikumā attiecībā uz šīm sugām. |
| --- | --- |

b)

kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma, pamatojoties uz vizuālo pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu, konstatēts, ka tas ir praktiski bez kaitīgajiem organismiem, kas uzskaitīti II pielikumā attiecībā uz šīm sugām.

27. pants

Prasības attiecībā uz defektiem

Vizuālajās pārbaudēs konstatē, ka CAC materiāls ir praktiski bez defektiem. Bojājumus, krāsas pārmaiņas, rētaudus vai izkalšanu uzskata par defektiem, ja tie ietekmē pavairošanas materiāla kvalitāti un lietderību.

3. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS PIEGĀDĀTĀJIEM, KAS IESAISTĪTI PAVAIROŠANAS MATERIĀLA UN AUGĻAUGU RAŽOŠANĀ VAI ATAUDZĒŠANĀ

28. pants

Plāns ražošanas procesa kritisko punktu noteikšanai un uzraudzībai

Pavairošanas materiāla un augļaugu ražošanas laikā dalībvalstis nodrošina, ka piegādātāji attiecībā uz konkrētām ģintīm vai sugām izstrādā plānu ražošanas procesa kritisko punktu noteikšanai un uzraudzībai. Plāns attiecas vismaz uz šādiem elementiem:

| a) | augu atrašanās vieta un skaits; |
| --- | --- |

a)

augu atrašanās vieta un skaits;

| b) | to kultivācijas laiks; |
| --- | --- |

b)

to kultivācijas laiks;

| c) | pavairošanas darbības; |
| --- | --- |

c)

pavairošanas darbības;

| d) | iepakošanas, uzglabāšanas un transportēšanas darbības. |
| --- | --- |

d)

iepakošanas, uzglabāšanas un transportēšanas darbības.

29. pants

Uzraudzības informācijas saglabāšana, lai tā būtu pieejama pārbaudei

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka piegādātāji glabā dokumentus ar informāciju par kritisko punktu uzraudzību, kā minēts Direktīvas 2008/90/EK 6. panta 1. punktā, un pēc pieprasījuma iesniedz tos pārbaudei.

2.   Šie dokumenti ir pieejami vismaz trīs gadus kopš attiecīgā materiāla ražošanas.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka piegādātāji glabā dokumentus par lauka pārbaudēm, paraugu ņemšanu un testēšanu tik ilgi, kamēr viņi kontrolē attiecīgo pavairošanas materiālu vai augļaugus, un vismaz trīs gadus pēc tam, kad minētais pavairošanas materiāls un augļaugi ir likvidēti vai laisti tirgū.

4. NODAĻA

OFICIĀLĀS PĀRBAUDES

30. pants

Vispārīgās prasības attiecībā uz oficiālajām pārbaudēm

1.   Oficiālās pārbaudes ir vizuālās pārbaudes un vajadzības gadījumā paraugu ņemšana un testēšana.

2.   Oficiālo pārbaužu laikā atbildīgā oficiālā iestāde īpašu uzmanību pievērš tam, vai:

| a) | piegādātājs faktiski izmanto piemērotas metodes, lai pārbaudītu katru ražošanas procesa kritisko punktu; |
| --- | --- |

a)

piegādātājs faktiski izmanto piemērotas metodes, lai pārbaudītu katru ražošanas procesa kritisko punktu;

| b) | piegādātāja personāls kopumā ir kompetents veikt pasākumus, kas izklāstīti Direktīvas 2008/90/EK 6. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

b)

piegādātāja personāls kopumā ir kompetents veikt pasākumus, kas izklāstīti Direktīvas 2008/90/EK 6. panta 1. punktā.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka atbildīgās oficiālās iestādes izstrādā un glabā dokumentus par visu veikto lauka pārbaužu, paraugu ņemšanas un testēšanas rezultātiem un datumiem.

5. NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

31. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis ne vēlāk kā līdz 2016. gada 31. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Tās nekavējoties nosūta Komisijai minēto normatīvo un administratīvo aktu tekstu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2017. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos normatīvos un administratīvos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā iekļaujama šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

32. pants

Pārejas noteikumi

Dalībvalstis līdz 2022. gada 31. decembrim var atļaut savā teritorijā laist tirgū pavairošanas materiālu un augļaugus, kas ražoti no pirmsbāzes, bāzes un sertificētiem mātesaugiem vai CAC materiāla, kurš pastāvēja līdz 2017. gada 1. janvārim un līdz 2022. gada 31. decembrim ir oficiāli sertificēts vai atbilst nosacījumiem, lai kvalificētu kā CAC materiālu. Laižot tirgū, šādu pavairošanas materiālu un augļaugus identificē, marķējumā un dokumentā norādot atsauci uz šo pantu.

33. pants

Atcelšana

Direktīva 93/48/EEK un Direktīva 93/64/EEK tiek atceltas.

34. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

35. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 15. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 267, 8.10.2008., 8. lpp.

1

(2)  Padomes 2000. gada 8. maija Direktīva 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 1993. gada 23. jūnija Direktīva 93/48/EEK, kas nosaka grafiku, kurā norādīti izpildāmie nosacījumi attiecībā uz augļaugu pavairojamo materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļkopībai, ievērojot Padomes Direktīvu 92/34/EEK (OV L 250, 7.10.1993., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 1993. gada 5. jūlija Direktīva 93/64/EEK, ar ko nosaka īstenošanas pasākumus, kuri attiecas uz piegādātāju un uzņēmumu pārraudzību un kontroli, ievērojot Padomes Direktīvu 92/34/EEK par augļu ražošanai paredzētā augļaugu pavairošanas materiāla un augļaugu tirdzniecību (OV L 250, 7.10.1993., 33. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2014. gada 15. oktobra Īstenošanas direktīva 2014/.../ES, ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2008/90/EK attiecībā uz piegādātāju un šķirņu reģistrāciju un kopējo šķirņu sarakstu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 16. lpp.).

5

Oficiālā Vēstneša

---

I PIELIKUMS

TO KAITĪGO ORGANISMU SARAKSTS, KURU KLĀTBŪTNES ATKLĀŠANAI JĀVEIC VIZUĀLĀ PĀRBAUDE UN – NOTEIKTOS APSTĀKĻOS – PARAUGU ŅEMŠANA UN TESTĒŠANA

A DAĻA

To kaitīgo organismu saraksts, kuru klātbūtne netiek pieļauta vai praktiski netiek pieļauta atbilstīgi 9. panta 1. punktam, 10. panta 1. punktam, 16. panta 1. punktam, 21. panta 1. punktam un 26. panta 1. punktam

| Ģints vai suga | Kaitīgie organismi |
| --- | --- |
| Castanea sativa Mill. | Sēnītes


  Mycosphaerella maculiformis


  Phytophthora cambivora


  Phytophthora cinnamomi


  Vīrusveidīgas slimības

  Kastaņu mozaīkas vīruss (ChMV) |
| Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. | Kukaiņi


  Aleurotrixus floccosus


  Parabemisia myricae


  Nematodes


  Pratylenchus vulnus


  Tylenchus semi-penetrans


  Sēnītes


  Phytophthora citrophtora


  Phytophthora parasitica |
| Corylus avellana L. | Ērces


  Phytoptus avellanae


  Sēnītes


  Armillariella mellea


  Verticillium dahliae


  Verticillium albo-atrum


  Baktērijas


  Xanthomonas arboricola pv. corylina


  Pseudomonas avellanae |
| Cydonia oblonga Mill., Malus Mill. un Pyrus L. | Kukaiņi


  Eriosoma lanigerum


  Psylla spp.

  Nematodes


  Meloidogyne hapla


  Meloidogyne javanica


  Pratylenchus penetrans


  Pratylenchus vulnus


  Sēnītes


  Armillariella mellea


  Chondrostereum purpureum


  Glomerella cingulata


  Pezicula alba


  Pezicula malicorticis


  Nectria galligena


  Phytophthora cactorum


  Roessleria pallida


  Verticillium dahliae


  Verticillium albo-atrum


  Baktērijas


  Agrobacterium tumefaciens


  Pseudomonas syringae pv. syringae


  Vīrusi

  Izņemot II pielikumā uzskaitītos vīrusus |
| Ficus carica L. | Kukaiņi


  Ceroplastes rusci


  Nematodes


  Heterodera fici


  Meloidogyne arenaria


  Meloidogyne incognita


  Meloidogyne javanica


  Pratylenchus penetrans


  Pratylenchus vulnus


  Sēnītes


  Armillaria mellea


  Baktērijas


  Phytomonas fici


  Vīrusveidīgas slimības

  Vīģu mozaīkas slimība (Fig mosaic disease) |
| Juglans regia L. | Kukaiņi


  Epidiaspis leperii


  Pseudaulacaspis pentagona


  Quadraspidiotus perniciosus


  Sēnītes


  Armillariella mellea


  Nectria galligena


  Chondrostereum purpureum


  Phytophthora cactorum


  Baktērijas


  Agrobacterium tumefaciens


  Xanthomonas arboricola pv. Juglandi |
| Olea europaea L. | Nematodes


  Meloidogyne arenaria


  Meloidogyne incognita


  Meloidogyne javanica


  Pratylenchus vulnus


  Baktērijas


  Pseudomonas savastanoi pv. savastanoi


  Vīrusveidīgas slimības

  Lapu dzeltēšanas kompleksā slimība 3 (Leaf yellowing complex disease 3) |
| Pistacia vera L. | Nematodes


  Pratylenchus penetrans


  Pratylenchus vulnus


  Sēnītes


  Phytophthora cryptogea


  Phytophthora cambivora


  Rosellinia necatrix


  Verticillium dahliae |
| Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. domestica, P. persica un P. salicina | Kukaiņi


  Pseudaulacaspis pentagona


  Quadraspidiotus perniciosus


  Nematodes


  Meloidogyne arenaria


  Meloidogyne javanica


  Meloidogyne incognita


  Pratylenchus penetrans


  Pratylenchus vulnus


  Sēnītes


  Phytophthora cactorum


  Verticillium dahliae


  Baktērijas


  Agrobacterium tumefaciens


  Pseudomonas syringae pv. morsprunorum


  Pseudomonas syringae pv. syringae (uz P. armeniaca)

  Pseudomonas viridiflava (uz P. armeniaca) |
| Prunus avium, P. cerasus | Kukaiņi


  Quadraspidiotus perniciosus


  Nematodes


  Meloidogyne arenaria


  Meloidogyne javanica


  Meloidogyne incognita


  Pratylenchus penetrans


  Pratylenchus vulnus


  Sēnītes


  Phytophthora cactorum


  Baktērijas


  Agrobacterium tumefaciens


  Pseudomonas syringae pv. morsprunorum |
| Ribes L. | Kukaiņi un ērces


  Dasyneura tetensi


  Ditylenchus dipsaci


  Pseudaulacaspis pentagona


  Quadraspidiotus perniciosus


  Tetranycus urticae


  Cecidophyopsis ribis


  Sēnītes


  Sphaerotheca mors-uvae


  Microsphaera grossulariae


  Diaporthe strumella (Phomopsis ribicola) |
| Rubus L. | Sēnītes


  Peronospora rubi |

Ģints vai suga

Kaitīgie organismi

Castanea sativa Mill.

Sēnītes

Mycosphaerella maculiformis

Phytophthora cambivora

Phytophthora cinnamomi

Vīrusveidīgas slimības

Kastaņu mozaīkas vīruss (ChMV)

Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf.

Kukaiņi

Aleurotrixus floccosus

Parabemisia myricae

Nematodes

Pratylenchus vulnus

Tylenchus semi-penetrans

Sēnītes

Phytophthora citrophtora

Phytophthora parasitica

Corylus avellana L.

Ērces

Phytoptus avellanae

Sēnītes

Armillariella mellea

Verticillium dahliae

Verticillium albo-atrum

Baktērijas

Xanthomonas arboricola pv. corylina

Pseudomonas avellanae

Cydonia oblonga Mill., Malus Mill. un Pyrus L.

Kukaiņi

Eriosoma lanigerum

Psylla spp.

Nematodes

Meloidogyne hapla

Meloidogyne javanica

Pratylenchus penetrans

Pratylenchus vulnus

Sēnītes

Armillariella mellea

Chondrostereum purpureum

Glomerella cingulata

Pezicula alba

Pezicula malicorticis

Nectria galligena

Phytophthora cactorum

Roessleria pallida

Verticillium dahliae

Verticillium albo-atrum

Baktērijas

Agrobacterium tumefaciens

Pseudomonas syringae pv. syringae

Vīrusi

Izņemot II pielikumā uzskaitītos vīrusus

Ficus carica L.

Kukaiņi

Ceroplastes rusci

Nematodes

Heterodera fici

Meloidogyne arenaria

Meloidogyne incognita

Meloidogyne javanica

Pratylenchus penetrans

Pratylenchus vulnus

Sēnītes

Armillaria mellea

Baktērijas

Phytomonas fici

Vīrusveidīgas slimības

Vīģu mozaīkas slimība (Fig mosaic disease)

Juglans regia L.

Kukaiņi

Epidiaspis leperii

Pseudaulacaspis pentagona

Quadraspidiotus perniciosus

Sēnītes

Armillariella mellea

Nectria galligena

Chondrostereum purpureum

Phytophthora cactorum

Baktērijas

Agrobacterium tumefaciens

Xanthomonas arboricola pv. Juglandi

Olea europaea L.

Nematodes

Meloidogyne arenaria

Meloidogyne incognita

Meloidogyne javanica

Pratylenchus vulnus

Baktērijas

Pseudomonas savastanoi pv. savastanoi

Vīrusveidīgas slimības

Lapu dzeltēšanas kompleksā slimība 3 (Leaf yellowing complex disease 3)

Pistacia vera L.

Nematodes

Pratylenchus penetrans

Pratylenchus vulnus

Sēnītes

Phytophthora cryptogea

Phytophthora cambivora

Rosellinia necatrix

Verticillium dahliae

Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. domestica, P. persica un P. salicina

Kukaiņi

Pseudaulacaspis pentagona

Quadraspidiotus perniciosus

Nematodes

Meloidogyne arenaria

Meloidogyne javanica

Meloidogyne incognita

Pratylenchus penetrans

Pratylenchus vulnus

Sēnītes

Phytophthora cactorum

Verticillium dahliae

Baktērijas

Agrobacterium tumefaciens

Pseudomonas syringae pv. morsprunorum

Pseudomonas syringae pv. syringae (uz P. armeniaca)

Pseudomonas viridiflava (uz P. armeniaca)

Prunus avium, P. cerasus

Kukaiņi

Quadraspidiotus perniciosus

Nematodes

Meloidogyne arenaria

Meloidogyne javanica

Meloidogyne incognita

Pratylenchus penetrans

Pratylenchus vulnus

Sēnītes

Phytophthora cactorum

Baktērijas

Agrobacterium tumefaciens

Pseudomonas syringae pv. morsprunorum

Ribes L.

Kukaiņi un ērces

Dasyneura tetensi

Ditylenchus dipsaci

Pseudaulacaspis pentagona

Quadraspidiotus perniciosus

Tetranycus urticae

Cecidophyopsis ribis

Sēnītes

Sphaerotheca mors-uvae

Microsphaera grossulariae

Diaporthe strumella (Phomopsis ribicola)

Rubus L.

Sēnītes

Peronospora rubi

B DAĻA

To kaitīgo organismu saraksts, kuru klātbūtne netiek pieļauta vai praktiski netiek pieļauta, vai tiek ierobežota, nosakot pieļaujamos līmeņus, atbilstīgi 9. panta 1. punktam, 10. panta 1. punktam, 16. panta 1. punktam, 21. panta 1. punktam un 26. panta 1. punktam

| Kaitīgie organismi, kas raksturīgi ģintīm un sugām | Pieļaujamie līmeņi (%) |
| --- | --- |
| Pirmsbāzes | Bāzes | Sertificētie |
| Fragaria L. |
| Kukaiņi un ērces |
| Chaetosiphon fragaefoliae | 0 | 0,5 | 1 |
| Phytonemus pallidus | 0 | 0 | 0,1 |
| Nematodes |
| Aphelenchoides fragariae | 0 | 0 | 1 |
| Ditylenchus dipsaci | 0 | 0,5 | 1 |
| Meloidogyne hapla | 0 | 0,5 | 1 |
| Pratylenchus vulnus | 0 | 1 | 1 |
| Sēnītes |
| Rhizoctonia fragariae | 0 | 0 | 1 |
| Podosphaera aphanis (Wallroth) Braun & Takamatsu | 0 | 0,5 | 1 |
| Verticillium albo-atrum | 0 | 0,2 | 2 |
| Verticillium dahliae | 0 | 0,2 | 2 |
| Baktērijas |
| Candidatus Phlomobacter fragariae | 0 | 0 | 1 |
| Vīrusi |
| Zemeņu lāsumainības vīruss (Strawberry mottle virus (SMoV)) | 0 | 0,1 | 2 |
| Fitoplazmas slimības | 0 | 0 | 1 |
| Asteru dzeltenā fitoplazma (Aster yellow phytoplasma) | 0 | 0,2 | 1 |
| Pavairošanas slimība (Multiplier disease) | 0 | 0,1 | 0,5 |
| Stolburs kā zemeņu letālā slimība (Stolbur as strawberry lethal decline) | 0 | 0,2 | 1 |
| Zemeņu zaļziedainības fitoplazmas (Strawberry green petal phytoplasmas) | 0 | 0 | 1 |
| Phytoplasma fragariae | 0 | 0 | 1 |
| Ribes L. |
| Nematodes |
| Aphelenchoides ritzemabosi | 0 | 0,05 | 0,5 |
| Vīrusi |
| Aukubas mozaīkas (Aucuba mosaic) un upeņu dzeltēšanas vīrusa (blackcurrant yellows) apvienojums | 0 | 0,05 | 0,5 |
| Upeņu dzīslu balēšanas vīruss (vein clearing) un dzīslu tīklojuma vīruss (vein net), ērkšķogu virālā dzīslu bālēšana (Gooseberry vein banding) | 0 | 0,05 | 0,5 |
| Rubus L. |
| Kukaiņi |
| Resseliella theobaldi | 0 | 0 | 0,5 |
| Baktērijas |
| Agrobacterium spp. | 0 | 0,1 | 1 |
| Rhodococcus fascians | 0 | 0,1 | 1 |
| Vīrusi |
| Ābeļu mozaīkas vīruss (Apple mosaic virus (ApMV)), kazeņu nekrozes vīruss (Black raspberry necrosis virus (BRNV)), gurķu mozaīkas vīruss (Cucumber mosaic virus (CMV)), aveņu lapu lāsumainības vīruss (Raspberry leaf mottle (RLMV), aveņu lapu plankumainība (Raspberry leaf spot (RLSV)), aveņu virālā dzīslu hloroze (Raspberry vein chlorosis virus (RVCV)), kazeņu un aveņu dzeltenā tīklojuma vīruss (Rubus yellow net virus (RYNV)) | 0 | 0 | 0,5 |
| Vaccinium L. |
| Sēnītes |
| Exobasidium vaccinii var. vaccinii | 0 | 0,5 | 1 |
| Godronia cassandrae (anamorfā forma Topospora myrtilli) | 0 | 0,1 | 0,5 |
| Baktērijas |
| Agrobacterium tumefaciens | 0 | 0 | 0,5 |
| Vīrusi | 0 | 0 | 0,5 |

Kaitīgie organismi, kas raksturīgi ģintīm un sugām

Pieļaujamie līmeņi (%)

Pirmsbāzes

Bāzes

Sertificētie

Fragaria L.

Kukaiņi un ērces

Chaetosiphon fragaefoliae

0

0,5

1

Phytonemus pallidus

0

0

0,1

Nematodes

Aphelenchoides fragariae

0

0

1

Ditylenchus dipsaci

0

0,5

1

Meloidogyne hapla

0

0,5

1

Pratylenchus vulnus

0

1

1

Sēnītes

Rhizoctonia fragariae

0

0

1

Podosphaera aphanis (Wallroth) Braun & Takamatsu

0

0,5

1

Verticillium albo-atrum

0

0,2

2

Verticillium dahliae

0

0,2

2

Baktērijas

Candidatus Phlomobacter fragariae

0

0

1

Vīrusi

Zemeņu lāsumainības vīruss (Strawberry mottle virus (SMoV))

0

0,1

2

Fitoplazmas slimības

0

0

1

Asteru dzeltenā fitoplazma (Aster yellow phytoplasma)

0

0,2

1

Pavairošanas slimība (Multiplier disease)

0

0,1

0,5

Stolburs kā zemeņu letālā slimība (Stolbur as strawberry lethal decline)

0

0,2

1

Zemeņu zaļziedainības fitoplazmas (Strawberry green petal phytoplasmas)

0

0

1

Phytoplasma fragariae

0

0

1

Ribes L.

Nematodes

Aphelenchoides ritzemabosi

0

0,05

0,5

Vīrusi

Aukubas mozaīkas (Aucuba mosaic) un upeņu dzeltēšanas vīrusa (blackcurrant yellows) apvienojums

0

0,05

0,5

Upeņu dzīslu balēšanas vīruss (vein clearing) un dzīslu tīklojuma vīruss (vein net), ērkšķogu virālā dzīslu bālēšana (Gooseberry vein banding)

0

0,05

0,5

Rubus L.

Kukaiņi

Resseliella theobaldi

0

0

0,5

Baktērijas

Agrobacterium spp.

0

0,1

1

Rhodococcus fascians

0

0,1

1

Vīrusi

Ābeļu mozaīkas vīruss (Apple mosaic virus (ApMV)), kazeņu nekrozes vīruss (Black raspberry necrosis virus (BRNV)), gurķu mozaīkas vīruss (Cucumber mosaic virus (CMV)), aveņu lapu lāsumainības vīruss (Raspberry leaf mottle (RLMV), aveņu lapu plankumainība (Raspberry leaf spot (RLSV)), aveņu virālā dzīslu hloroze (Raspberry vein chlorosis virus (RVCV)), kazeņu un aveņu dzeltenā tīklojuma vīruss (Rubus yellow net virus (RYNV))

0

0

0,5

Vaccinium L.

Sēnītes

Exobasidium vaccinii var. vaccinii

0

0,5

1

Godronia cassandrae (anamorfā forma Topospora myrtilli)

0

0,1

0,5

Baktērijas

Agrobacterium tumefaciens

0

0

0,5

Vīrusi

0

0

0,5

---

II PIELIKUMS

To kaitīgo organismu saraksts, kuru klātbūtnes atklāšanai jāveic vizuālā pārbaude un – īpašos gadījumos – paraugu ņemšana un testēšana atbilstīgi 9. panta 2. un 4. punktam, 10. panta 1. punktam, 16. panta 1. punktam, 21. panta 1. punktam un 26. panta 1. un 4. punktam

| Ģints vai suga | Kaitīgie organismi |
| --- | --- |
| Citrus L., Fortunella Swingle un Poncirus Raf. | Vīrusi

  Citrusu plankumainības vīruss (Citrus variegation virus (CVV))
  Citrusu psorozes vīruss (Citrus psorosis virus (CPsV))
  Citrusu lapu plankumainības vīruss (Citrus leaf Blotch virus (CLBV))

  Vīrusveidīgas slimības

  Impietratura
  Cristacortis

  Viroīdi


  Citrus exocortis viroid (CEVd)

  Hop stunt viroid (HSVd) Cachexia variants |
| Corylus avellana L. | Vīrusi

  Ābeļu mozaīkas vīruss (Apple mosaic virus (ApMV))

  Fitoplazmas

  Hazelnut maculatura lineare phytoplasma |
| Cydonia oblonga Mill. un Pyrus L. | Vīrusi

  Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (Apple chlorotic leaf spot virus (ACLSV))
  Ābeļu stumbra rievainības vīruss (Apple stem-grooving virus (ASGV))
  Ābeļu stumbra bedrainības vīruss (Apple stem-pitting virus (ASPV))

  Vīrusveidīgas slimības

  Mizas plaisāšana, mizas nekroze
  Raupja miza
  Gumijota koksne, cidoniju dzeltenplankumainība

  Viroīdi

  Bumbieru čūlveida vēža viroīds (Pear blister canker viroid (PBCVd)) |
| Fragaria L. | Nematodes


  Aphelenchoides blastoforus


  Aphelenchoides fragariae


  Aphelenchoides ritzemabosi


  Ditylenchus dipsaci


  Sēnītes


  Phytophthora cactorum


  Colletotrichum acutatum


  Vīrusi

  Zemeņu lāsumainības vīruss (Strawberry mottle virus (SMoV)) |
| Juglans regia L. | Vīrusi

  Ķiršu lapu ritināšanās vīruss (Cherry leaf roll virus (CLRV)) |
| Malus Mill. | Vīrusi

  Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (Apple chlorotic leaf spot virus (ACLSV))
  Ābeļu mozaīkas vīruss (Apple mosaic virus (ApMV))
  Ābeļu stumbra rievainības vīruss (Apple stem-grooving virus (ASGV))
  Ābeļu stumbra bedrainības vīruss (Apple stem-pitting virus (ASPV))

  Vīrusveidīgas slimības

  Gumijota koksne, ābeļu virālā plakanzarainība
  Pakavveida bojājumi
  Augļu slimības: sīki augļi, negatavu augļu krokošanās, bedraini augļi (Ben Davis), raupja miza, zvaigžņveida plaisāšana, rūsveida gredzenplankumainība, rūsgani izaugumi

  Viroīdi

  Ābolu mizas rētainības viroīds (Apple scar skin viroid (ASSVd))
  Ābolu bedrainības viroīds (Apple dimple fruit viroid (ADFVd)) |
| Olea europaea L. | Sēnītes


  Verticillium dahliae


  Vīrusi

  Smiltsķērsu mozaīkas vīruss (Arabis mosaic virus (ArMV))
  Ķiršu lapu ritināšanās vīruss (Cherry leaf roll virus (CLRV))
  Zemenāju latentais gredzenplankumainības vīruss (Strawberry latent ringspot virus (SLRV)) |
| Prunus amygdalus Batsch | Vīrusi

  Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (Apple chlorotic leaf spot virus (ACLSV))
  Ābeļu mozaīkas vīruss (Apple mosaic virus (ApMV))
  Plūmju pundurainības vīruss (Prune dwarf virus (PDV))
  Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss (Prunus necrotic ringspot virus (PNRSV)) |
| Prunus armeniaca L. | Vīrusi

  Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (Apple chlorotic leaf spot virus (ACLSV))
  Ābeļu mozaīkas vīruss (Apple mosaic virus (ApMV))
  Aprikožu latentais vīruss (Apricot latent virus (ApLV))
  Plūmju pundurainības vīruss (Prune dwarf virus (PDV))
  Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss (Prunus necrotic ringspot virus (PNRSV)) |
| Prunus avium un P. cerasus | Vīrusi

  Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (Apple chlorotic leaf spot virus (ACLSV))
  Ābeļu mozaīkas vīruss (Apple mosaic virus (ApMV))
  Smiltsķērsu mozaīkas vīruss (Arabis mosaic virus (ArMV))
  Zaļā ķiršu gredzenplankumainība (Cherry green ring mottle virus (CGRMV))
  Ķiršu lapu ritināšanās vīruss (Cherry leaf roll virus (CLRV))
  Ķiršu nekrotiskā rūsveida plankumainība (Cherry necrotic rusty mottle virus (CNRMV))
  Sīko ķiršu vīruss (Little cherry virus 1 un 2 (LChV1, LChV2))
  Ķiršu lapu virālā plankumainība (Cherry mottle leaf virus (ChMLV))
  Plūmju pundurainības vīruss (Prune dwarf virus (PDV))
  Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss (Prunus necrotic ringspot virus (PNRSV))
  Aveņu gredzenplankumainības vīruss (Raspberry ringspot virus (RpRSV))
  Zemenāju latentais gredzenplankumainības vīruss (Strawberry latent ringspot virus (SLRSV))
  Tomātu virālā melnplankumainība (Tomato black ring nepovirus (TBRV)) |
| Prunus domestica un P. salicina | Vīrusi

  Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (Apple chlorotic leaf spot virus (ACLSV))
  Ābeļu mozaīkas vīruss (Apple mosaic virus (ApMV))
  Mirabeļu latentais gredzenplankumainības vīruss (Myrobalan latent ringspot virus (MLRSV))
  Plūmju pundurainības vīruss (Prune dwarf virus (PDV))
  Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss (Prunus necrotic ringspot virus (PNRSV)) |
| Prunus persica | Vīrusi

  Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (Apple chlorotic leaf spot virus (ACLSV))
  Ābeļu mozaīkas vīruss (Apple mosaic virus (ApMV))
  Aprikožu latentais vīruss (Apricot latent virus (ApLV))
  Plūmju pundurainības vīruss (Prune dwarf virus (PDV))
  Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss (Prunus necrotic ringspot virus (PNRSV))
  Zemenāju latentais gredzenplankumainības vīruss (Strawberry latent ringspot virus (SLRSV))

  Viroīdi

  Persiku latentais mozaīkas viroīds (Peach latent mosaic viroid (PLMVd)) |
| Ribes L. | Vīrusi

  atbilstoši attiecīgajai sugai
  Smiltsķērsu mozaīkas vīruss (Arabis mosaic virus (ArMV))
  Upeņu virālā pilnziedainība (Blackcurrant reversion virus (BRV))
  Gurķu mozaīkas vīruss (Cucumber mosaic virus (CMV))
  Ērkšķogu virālā dzīslu bālēšana (Gooseberry vein banding associated viruses (GVBaV))
  Zemenāju latentais gredzenplankumainības vīruss (Strawberry latent ringspot virus (SLRSV))
  Aveņu gredzenplankumainības vīruss (Raspberry ringspot virus (RpRSV)) |
| Rubus L. | Sēnītes


  Phytophthora spp., kas inficē Rubus


  Vīrusi

  atbilstoši attiecīgajai sugai
  Ābeļu mozaīkas vīruss (Apple mosaic virus (ApMV))
  Kazeņu nekrozes vīruss (Black raspberry necrosis virus (BRNV))
  Gurķu mozaīkas vīruss (Cucumber mosaic virus (CMV))
  Aveņu lapu lāsumainības vīruss (Raspberry leaf mottle (RLMV))
  Aveņu lapu plankumainība (Raspberry leaf spot (RLSV))
  Aveņu virālā dzīslu hloroze (Raspberry vein chlorosis virus (RVCV))
  Kazeņu un aveņu dzeltenā tīklojuma vīruss (Rubus yellow net virus (RYNV))
  Aveņu virālā pundurainība (Raspberry bushy dwarf virus (RBDV))

  Fitoplazmas

  Aveņu virālā nīkuļošana (Rubus stunt phytoplasma)

  Vīrusveidīgas slimības

  Aveņu dzeltenplankumainība |
| Vaccinium L. | Vīrusi

  Melleņu šaurlapainības vīruss (Blueberry shoestring virus (BSSV))
  Melleņu sarkanās gredzenplankumainības vīruss (Blueberry red ringspot virus (BRRV))
  Melleņu iedegas vīruss (Blueberry scorch virus (BlScV))
  Melleņu šoka vīruss (Blueberry shock virus (BlShV))

  Fitoplazmas

  Melleņu virālā nīkuļošana (Blueberry stunt phytoplasma)
  Melleņu vējslotas fitoplazma (Blueberry witches' broom phytoplasma)
  Dzērveņu viltus ziedu fitoplazma (Cranberry false blossom phytoplasma)

  Vīrusveidīgas slimības

  Melleņu mozaīkas ierosinātājs
  Dzērveņu gredzenplankumainības ierosinātājs |

Ģints vai suga

Kaitīgie organismi

Citrus L., Fortunella Swingle un Poncirus Raf.

Vīrusi

Citrusu plankumainības vīruss (Citrus variegation virus (CVV))

Citrusu psorozes vīruss (Citrus psorosis virus (CPsV))

Citrusu lapu plankumainības vīruss (Citrus leaf Blotch virus (CLBV))

Vīrusveidīgas slimības

Impietratura

Cristacortis

Viroīdi

Citrus exocortis viroid (CEVd)

Hop stunt viroid (HSVd) Cachexia variants

Corylus avellana L.

Vīrusi

Ābeļu mozaīkas vīruss (Apple mosaic virus (ApMV))

Fitoplazmas

Hazelnut maculatura lineare phytoplasma

Cydonia oblonga Mill. un Pyrus L.

Vīrusi

Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (Apple chlorotic leaf spot virus (ACLSV))

Ābeļu stumbra rievainības vīruss (Apple stem-grooving virus (ASGV))

Ābeļu stumbra bedrainības vīruss (Apple stem-pitting virus (ASPV))

Vīrusveidīgas slimības

Mizas plaisāšana, mizas nekroze

Raupja miza

Gumijota koksne, cidoniju dzeltenplankumainība

Viroīdi

Bumbieru čūlveida vēža viroīds (Pear blister canker viroid (PBCVd))

Fragaria L.

Nematodes

Aphelenchoides blastoforus

Aphelenchoides fragariae

Aphelenchoides ritzemabosi

Ditylenchus dipsaci

Sēnītes

Phytophthora cactorum

Colletotrichum acutatum

Vīrusi

Zemeņu lāsumainības vīruss (Strawberry mottle virus (SMoV))

Juglans regia L.

Vīrusi

Ķiršu lapu ritināšanās vīruss (Cherry leaf roll virus (CLRV))

Malus Mill.

Vīrusi

Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (Apple chlorotic leaf spot virus (ACLSV))

Ābeļu mozaīkas vīruss (Apple mosaic virus (ApMV))

Ābeļu stumbra rievainības vīruss (Apple stem-grooving virus (ASGV))

Ābeļu stumbra bedrainības vīruss (Apple stem-pitting virus (ASPV))

Vīrusveidīgas slimības

Gumijota koksne, ābeļu virālā plakanzarainība

Pakavveida bojājumi

Augļu slimības: sīki augļi, negatavu augļu krokošanās, bedraini augļi (Ben Davis), raupja miza, zvaigžņveida plaisāšana, rūsveida gredzenplankumainība, rūsgani izaugumi

Viroīdi

Ābolu mizas rētainības viroīds (Apple scar skin viroid (ASSVd))

Ābolu bedrainības viroīds (Apple dimple fruit viroid (ADFVd))

Olea europaea L.

Sēnītes

Verticillium dahliae

Vīrusi

Smiltsķērsu mozaīkas vīruss (Arabis mosaic virus (ArMV))

Ķiršu lapu ritināšanās vīruss (Cherry leaf roll virus (CLRV))

Zemenāju latentais gredzenplankumainības vīruss (Strawberry latent ringspot virus (SLRV))

Prunus amygdalus Batsch

Vīrusi

Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (Apple chlorotic leaf spot virus (ACLSV))

Ābeļu mozaīkas vīruss (Apple mosaic virus (ApMV))

Plūmju pundurainības vīruss (Prune dwarf virus (PDV))

Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss (Prunus necrotic ringspot virus (PNRSV))

Prunus armeniaca L.

Vīrusi

Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (Apple chlorotic leaf spot virus (ACLSV))

Ābeļu mozaīkas vīruss (Apple mosaic virus (ApMV))

Aprikožu latentais vīruss (Apricot latent virus (ApLV))

Plūmju pundurainības vīruss (Prune dwarf virus (PDV))

Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss (Prunus necrotic ringspot virus (PNRSV))

Prunus avium un P. cerasus

Vīrusi

Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (Apple chlorotic leaf spot virus (ACLSV))

Ābeļu mozaīkas vīruss (Apple mosaic virus (ApMV))

Smiltsķērsu mozaīkas vīruss (Arabis mosaic virus (ArMV))

Zaļā ķiršu gredzenplankumainība (Cherry green ring mottle virus (CGRMV))

Ķiršu lapu ritināšanās vīruss (Cherry leaf roll virus (CLRV))

Ķiršu nekrotiskā rūsveida plankumainība (Cherry necrotic rusty mottle virus (CNRMV))

Sīko ķiršu vīruss (Little cherry virus 1 un 2 (LChV1, LChV2))

Ķiršu lapu virālā plankumainība (Cherry mottle leaf virus (ChMLV))

Plūmju pundurainības vīruss (Prune dwarf virus (PDV))

Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss (Prunus necrotic ringspot virus (PNRSV))

Aveņu gredzenplankumainības vīruss (Raspberry ringspot virus (RpRSV))

Zemenāju latentais gredzenplankumainības vīruss (Strawberry latent ringspot virus (SLRSV))

Tomātu virālā melnplankumainība (Tomato black ring nepovirus (TBRV))

Prunus domestica un P. salicina

Vīrusi

Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (Apple chlorotic leaf spot virus (ACLSV))

Ābeļu mozaīkas vīruss (Apple mosaic virus (ApMV))

Mirabeļu latentais gredzenplankumainības vīruss (Myrobalan latent ringspot virus (MLRSV))

Plūmju pundurainības vīruss (Prune dwarf virus (PDV))

Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss (Prunus necrotic ringspot virus (PNRSV))

Prunus persica

Vīrusi

Ābeļu hlorotiskās lapu plankumainības vīruss (Apple chlorotic leaf spot virus (ACLSV))

Ābeļu mozaīkas vīruss (Apple mosaic virus (ApMV))

Aprikožu latentais vīruss (Apricot latent virus (ApLV))

Plūmju pundurainības vīruss (Prune dwarf virus (PDV))

Plūmju nekrotiskās gredzenplankumainības vīruss (Prunus necrotic ringspot virus (PNRSV))

Zemenāju latentais gredzenplankumainības vīruss (Strawberry latent ringspot virus (SLRSV))

Viroīdi

Persiku latentais mozaīkas viroīds (Peach latent mosaic viroid (PLMVd))

Ribes L.

Vīrusi

atbilstoši attiecīgajai sugai

Smiltsķērsu mozaīkas vīruss (Arabis mosaic virus (ArMV))

Upeņu virālā pilnziedainība (Blackcurrant reversion virus (BRV))

Gurķu mozaīkas vīruss (Cucumber mosaic virus (CMV))

Ērkšķogu virālā dzīslu bālēšana (Gooseberry vein banding associated viruses (GVBaV))

Zemenāju latentais gredzenplankumainības vīruss (Strawberry latent ringspot virus (SLRSV))

Aveņu gredzenplankumainības vīruss (Raspberry ringspot virus (RpRSV))

Rubus L.

Sēnītes

Phytophthora spp., kas inficē Rubus

Vīrusi

atbilstoši attiecīgajai sugai

Ābeļu mozaīkas vīruss (Apple mosaic virus (ApMV))

Kazeņu nekrozes vīruss (Black raspberry necrosis virus (BRNV))

Gurķu mozaīkas vīruss (Cucumber mosaic virus (CMV))

Aveņu lapu lāsumainības vīruss (Raspberry leaf mottle (RLMV))

Aveņu lapu plankumainība (Raspberry leaf spot (RLSV))

Aveņu virālā dzīslu hloroze (Raspberry vein chlorosis virus (RVCV))

Kazeņu un aveņu dzeltenā tīklojuma vīruss (Rubus yellow net virus (RYNV))

Aveņu virālā pundurainība (Raspberry bushy dwarf virus (RBDV))

Fitoplazmas

Aveņu virālā nīkuļošana (Rubus stunt phytoplasma)

Vīrusveidīgas slimības

Aveņu dzeltenplankumainība

Vaccinium L.

Vīrusi

Melleņu šaurlapainības vīruss (Blueberry shoestring virus (BSSV))

Melleņu sarkanās gredzenplankumainības vīruss (Blueberry red ringspot virus (BRRV))

Melleņu iedegas vīruss (Blueberry scorch virus (BlScV))

Melleņu šoka vīruss (Blueberry shock virus (BlShV))

Fitoplazmas

Melleņu virālā nīkuļošana (Blueberry stunt phytoplasma)

Melleņu vējslotas fitoplazma (Blueberry witches' broom phytoplasma)

Dzērveņu viltus ziedu fitoplazma (Cranberry false blossom phytoplasma)

Vīrusveidīgas slimības

Melleņu mozaīkas ierosinātājs

Dzērveņu gredzenplankumainības ierosinātājs

---

III PIELIKUMS

To kaitīgo organismu saraksts, kuru klātbūtne augsnē tiek reglamentēta ar 11. panta 1. un 2. punktu, 17. panta 1. un 2. punktu un 22. panta 1. un 2. punktu

| Ģints vai suga | Raksturīgie kaitīgie organismi |
| --- | --- |
| Fragaria L. | Nematodes


  Longidorus attenuatus


  Longidorus elongatus


  Longidorus macrosoma


  Xiphinema diversicaudatum |
| Juglans regia L. | Nematodes


  Xiphinema diversicaudatum |
| Olea europaea L. | Nematodes


  Xiphinema diversicaudatum |
| Pistacia vera L. | Nematodes


  Xiphinema index |
| Prunus avium un P. cerasus | Nematodes


  Longidorus attenuatus


  Longidorus elongatus


  Longidorus macrosoma


  Xiphinema diversicaudatum |
| P. domestica, P. persica un P. salicina | Nematodes


  Longidorus attenuatus


  Longidorus elongatus


  Xiphinema diversicaudatum |
| Ribes L. | Nematodes


  Longidorus elongatus


  Longidorus macrosoma


  Xiphinema diversicaudatum |
| Rubus L. | Nematodes


  Longidorus attenuatus


  Longidorus elongatus


  Longidorus macrosoma


  Xiphinema diversicaudatum |

Ģints vai suga

Raksturīgie kaitīgie organismi

Fragaria L.

Nematodes

Longidorus attenuatus

Longidorus elongatus

Longidorus macrosoma

Xiphinema diversicaudatum

Juglans regia L.

Nematodes

Xiphinema diversicaudatum

Olea europaea L.

Nematodes

Xiphinema diversicaudatum

Pistacia vera L.

Nematodes

Xiphinema index

Prunus avium un P. cerasus

Nematodes

Longidorus attenuatus

Longidorus elongatus

Longidorus macrosoma

Xiphinema diversicaudatum

P. domestica, P. persica un P. salicina

Nematodes

Longidorus attenuatus

Longidorus elongatus

Xiphinema diversicaudatum

Ribes L.

Nematodes

Longidorus elongatus

Longidorus macrosoma

Xiphinema diversicaudatum

Rubus L.

Nematodes

Longidorus attenuatus

Longidorus elongatus

Longidorus macrosoma

Xiphinema diversicaudatum

---

IV PIELIKUMS

Vizuālās pārbaudes, paraugu ņemšanas un testēšanas prasības attiecībā uz ģintīm vai sugām un kategoriju atbilstīgi 10. panta 2. punktam, 16. panta 2. punktam, 21. panta 2. punktam un 26. panta 2. punktam

Castanea sativa Mill.

Visas kategorijas

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic reizi gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ja rodas šaubas par I pielikuma A daļā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Citrus L., Fortunella Swingle un Poncirus Raf.

Pirmsbāzes kategorija

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic divas reizes gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

No katra pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un veic to testēšanu sešus gadus pēc tā pieņemšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi sešos gados, lai atklātu II pielikumā uzskaitītos kaitīgos organismus un – šaubu gadījumā – I pielikuma A daļā uzskaitītos kaitīgos organismus.

Bāzes kategorija

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic reizi gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

No reprezentatīvas bāzes mātesaugu daļas ņem paraugus un veic to testēšanu reizi sešos gados, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu saistībā ar I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Sertificētā un CAC kategorija

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic reizi gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ja rodas šaubas par I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Corylus avellana L.

Visas kategorijas

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic reizi gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ja rodas šaubas par I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Cydonia oblonga Mill., Malus Mill., Pyrus L.

Visas kategorijas

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic reizi gadā.

Pirmsbāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No katra pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un veic to testēšanu piecpadsmit gadus pēc tā pieņemšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi piecpadsmit gados, lai atklātu II pielikumā uzskaitītos kaitīgos organismus, izņemot vīrusveidīgas slimības un viroīdus, un – šaubu gadījumā – I pielikuma A daļā uzskaitītos kaitīgos organismus.

Bāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No reprezentatīvas bāzes mātesaugu daļas ņem paraugus un veic to testēšanu reizi piecpadsmit gados, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu saistībā ar II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu, izņemot vīrusveidīgu slimību un viroīdu, klātbūtni un – šaubu gadījumā – I pielikuma A daļā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Sertificētā kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No reprezentatīvas sertificētu mātesaugu daļas ņem paraugus un veic to testēšanu reizi piecpadsmit gados, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu saistībā ar II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu, izņemot vīrusveidīgu slimību un viroīdu, klātbūtni un – šaubu gadījumā – I pielikuma A daļā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

No sertificētiem augļaugiem ņem paraugus un veic to testēšanu, ja rodas šaubas par I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

CAC kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ja rodas šaubas par I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Ficus carica L.

Visas kategorijas

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic reizi gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ja rodas šaubas par I pielikuma A daļā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Fragaria L.

Visas kategorijas

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic divas reizes gadā veģetācijas perioda laikā.

Augiem un materiālam, kas iegūti ar mikropavairošanas paņēmienu un kas tiek uzturēti ne ilgāk kā trīs mēnešus, šā perioda laikā ir vajadzīga tikai viena pārbaude.

Pirmsbāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No katra pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un veic to testēšanu vienu gadu pēc tā pieņemšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi gadā, lai atklātu II pielikumā uzskaitītos kaitīgos organismus un – šaubu gadījumā – I pielikuma B daļā uzskaitītos kaitīgos organismus.

Bāzes, sertificētā un CAC kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ja rodas šaubas par I pielikuma B daļā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Juglans regia L.

Visas kategorijas

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic reizi gadā.

Pirmsbāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No katra ziedoša pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un veic to testēšanu vienu gadu pēc tā pieņemšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi gadā, lai atklātu II pielikumā uzskaitītos kaitīgos organismus un – šaubu gadījumā – I pielikuma A daļā uzskaitītos kaitīgos organismus.

Bāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No reprezentatīvas bāzes mātesaugu daļas ņem paraugus un veic to testēšanu katru gadu, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu saistībā ar I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Sertificētā kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No reprezentatīvas sertificētu mātesaugu daļas ņem paraugus un veic to testēšanu reizi trijos gados, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu saistībā ar I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

No sertificētiem augļaugiem ņem paraugus un veic to testēšanu, ja rodas šaubas par I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

CAC kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ja rodas šaubas par I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Olea europaea L.

Visas kategorijas

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic reizi gadā.

Pirmsbāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No katra pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un veic to testēšanu desmit gadus pēc tā pieņemšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi desmit gados, lai atklātu II pielikumā uzskaitītos kaitīgos organismus un – šaubu gadījumā – I pielikuma A daļā uzskaitītos kaitīgos organismus.

Bāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No reprezentatīvas bāzes mātesaugu daļas ņem paraugus, lai reizi trīsdesmit gados veiktu visu augu testēšanu, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu saistībā ar I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Sertificētā kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

Attiecībā uz mātesaugiem, ko izmanto sēklu ražošanai (turpmāk “sēklas mātesaugi”), no reprezentatīvas sēklas mātesaugu daļas ņem paraugus, lai reizi četrdesmit gados veiktu visu augu testēšanu, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu saistībā ar I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni. Attiecībā uz mātesaugiem, kas nav sēklas mātesaugi, no reprezentatīvas šo augu daļas ņem paraugus, lai reizi trīsdesmit gados veiktu visu augu testēšanu, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu saistībā ar I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

CAC kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ja rodas šaubas par I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Pistacia vera L.

Visas kategorijas

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic reizi gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ja rodas šaubas par I pielikuma A daļā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. domestica, P. persica un P. salicina

Visas kategorijas

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic reizi gadā.

Pirmsbāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No katra ziedoša pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un veic to testēšanu attiecībā uz PDV un PNRSV vienu gadu pēc tā pieņemšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi gadā. No katra koka, kas speciāli iestādīts apputeksnēšanai, un vajadzības gadījumā no lielākajiem apputeksnētājkokiem apkārtējā vidē ņem paraugus un veic to testēšanu attiecībā uz PDV un PNRSV.

Attiecībā uz P. persica – no katra ziedoša pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus vienu gadu pēc tā pieņemšanas par pirmsbāzes mātesaugu un veic to testēšanu attiecībā uz PLMVd.

No katra pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus desmit gadus pēc tā pieņemšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi desmit gados un veic to testēšanu, lai atklātu vīrusus (izņemot PDV un PNRSV), kas saistīti ar II pielikumā uzskaitītajām sugām, un – šaubu gadījumā – I pielikuma A daļā uzskaitītos kaitīgos organismus.

Bāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No ziedošu bāzes mātesaugu reprezentatīvas daļas ņem paraugus katru gadu un veic to testēšanu attiecībā uz PDV un PNRSV, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu. No speciāli apputeksnēšanai iestādītu koku reprezentatīvas daļas un vajadzības gadījumā no lielākajiem apputeksnētājkokiem apkārtējā vidē ņem paraugus un veic to testēšanu attiecībā uz PDV un PNRSV, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu.

Attiecībā uz P. persica – no ziedošu bāzes mātesaugu reprezentatīvas daļas ņem paraugus reizi gadā un veic to testēšanu attiecībā uz PLMVd, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu.

No neziedošu bāzes mātesaugu reprezentatīvas daļas ņem paraugus reizi trijos gados un veic to testēšanu attiecībā uz PDV un PNRSV, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu.

No reprezentatīvas bāzes mātesaugu daļas ņem paraugus reizi desmit gados un veic to testēšanu, lai atklātu kaitīgos organismus (izņemot PDV un PNRSV), kas saistīti ar I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitītajām sugām, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu.

Sertificētā kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No ziedošu sertificētu mātesaugu reprezentatīvas daļas ņem paraugus katru gadu un veic to testēšanu attiecībā uz PDV un PNRSV, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu. No speciāli apputeksnēšanai iestādītu koku reprezentatīvas daļas un vajadzības gadījumā no lielākajiem apputeksnētājkokiem apkārtējā vidē ņem paraugus un veic to testēšanu attiecībā uz PDV un PNRSV, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu.

Attiecībā uz P. persica – no ziedošu sertificētu mātesaugu reprezentatīvas daļas ņem paraugus reizi gadā un veic to testēšanu attiecībā uz PLMVd, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu.

No neziedošu sertificētu mātesaugu reprezentatīvas daļas ņem paraugus reizi trijos gados un veic to testēšanu attiecībā uz PDV un PNRSV, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu.

No reprezentatīvas sertificētu mātesaugu daļas ņem paraugus reizi piecpadsmit gados un veic to testēšanu, lai atklātu kaitīgos organismus (izņemot PDV un PNRSV), kas saistīti ar I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitītajām sugām, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu.

CAC kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ja rodas šaubas par I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Prunus avium un P. cerasus

Visas kategorijas

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic reizi gadā.

Pirmsbāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No katra ziedoša pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un veic to testēšanu attiecībā uz PDV un PNRSV vienu gadu pēc tā pieņemšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi gadā. No katra koka, kas speciāli iestādīts apputeksnēšanai, un vajadzības gadījumā no lielākajiem apputeksnētājkokiem apkārtējā vidē ņem paraugus un veic to testēšanu attiecībā uz PDV un PNRSV.

No katra pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus desmit gadus pēc tā pieņemšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi desmit gados un veic to testēšanu, lai atklātu vīrusus (izņemot PDV un PNRSV), kas saistīti ar II pielikumā uzskaitītajām sugām, un – šaubu gadījumā – I pielikuma A daļā uzskaitītos kaitīgos organismus.

Bāzes kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No ziedošu bāzes mātesaugu reprezentatīvas daļas ņem paraugus katru gadu un veic to testēšanu attiecībā uz PDV un PNRSV, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu. No speciāli apputeksnēšanai iestādītu koku reprezentatīvas daļas un vajadzības gadījumā no lielākajiem apputeksnētājkokiem apkārtējā vidē ņem paraugus un veic to testēšanu attiecībā uz PDV un PNRSV, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu.

No neziedošu bāzes mātesaugu reprezentatīvas daļas ņem paraugus reizi trijos gados un veic to testēšanu attiecībā uz PDV un PNRSV, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu.

No reprezentatīvas bāzes mātesaugu daļas ņem paraugus reizi desmit gados un veic to testēšanu, lai atklātu kaitīgos organismus (izņemot PDV un PNRSV), kas saistīti ar I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitītajām sugām, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu.

Sertificētā kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

No ziedošu sertificētu mātesaugu reprezentatīvas daļas ņem paraugus katru gadu un veic to testēšanu attiecībā uz PDV un PNRSV, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu. No speciāli apputeksnēšanai iestādītu koku reprezentatīvas daļas un vajadzības gadījumā no lielākajiem apputeksnētājkokiem apkārtējā vidē ņem paraugus un veic to testēšanu attiecībā uz PDV un PNRSV, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu.

No neziedošu sertificētu mātesaugu reprezentatīvas daļas ņem paraugus reizi trijos gados un veic to testēšanu attiecībā uz PDV un PNRSV, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu.

No sertificētu mātesaugu reprezentatīvas daļas ņem paraugus reizi piecpadsmit gados un veic to testēšanu, lai atklātu kaitīgos organismus (izņemot PDV un PNRSV), kas saistīti ar I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitītajām sugām, pamatojoties uz šo augu infekcijas riska novērtējumu.

CAC kategorija

Paraugu ņemšana un testēšana

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ja rodas šaubas par I pielikuma A daļā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Ribes L.

Pirmsbāzes kategorija

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic divas reizes gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

No katra pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un veic to testēšanu četrus gadus pēc tā pieņemšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi četros gados, lai atklātu II pielikumā uzskaitītos kaitīgos organismus un – šaubu gadījumā – I pielikumā uzskaitītos kaitīgos organismus.

Bāzes, sertificētā un CAC kategorija

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic reizi gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ja rodas šaubas par I pielikumā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Rubus L.

Pirmsbāzes kategorija

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic divas reizes gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

No katra pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un veic to testēšanu divus gadus pēc tā pieņemšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi divos gados, lai atklātu II pielikumā uzskaitītos kaitīgos organismus un – šaubu gadījumā – I pielikumā uzskaitītos kaitīgos organismus.

Bāzes kategorija

Vizuālā pārbaude

Ja augus audzē laukā vai podos, vizuālās pārbaudes veic divas reizes gadā.

Augiem un materiālam, kas iegūti ar mikropavairošanas paņēmienu un kas tiek uzturēti ne ilgāk kā trīs mēnešus, šā perioda laikā ir vajadzīga tikai viena pārbaude.

Paraugu ņemšana un testēšana

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ja rodas šaubas par I pielikumā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Sertificētā un CAC kategorija

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic reizi gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ja rodas šaubas par I pielikumā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Vaccinium L.

Pirmsbāzes kategorija

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic divas reizes gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

No katra pirmsbāzes mātesauga ņem paraugus un veic to testēšanu piecus gadus pēc tā pieņemšanas par pirmsbāzes mātesaugu un turpmāk reizi piecos gados, lai atklātu II pielikumā uzskaitītos kaitīgos organismus un – šaubu gadījumā – I pielikuma B daļā uzskaitītos kaitīgos organismus.

Bāzes kategorija

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic divas reizes gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ja rodas šaubas par I pielikuma B daļā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

Sertificētā un CAC kategorija

Vizuālā pārbaude

Vizuālās pārbaudes veic reizi gadā.

Paraugu ņemšana un testēšana

Paraugu ņemšanu un testēšanu veic, ja rodas šaubas par I pielikuma B daļā un II pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu klātbūtni.

---

V PIELIKUMS

Bāzes mātesaugu maksimāli pieļaujamais paaudžu skaits laukā, kur nav nodrošināta aizsardzība pret kukaiņiem, un maksimāli pieļaujamais dzīves ilgums attiecībā uz ģintīm vai sugām, kā noteikts 19. panta 1. punktā

Castanea sativa Mill.

Bāzes kategorija

Bāzes mātesaugu 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē drīkst multiplicēt maksimāli divās paaudzēs.

Ja bāzes mātesaugs 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē ir potcelms, to drīkst multiplicēt maksimāli trijās paaudzēs.

Ja potcelmi ir daļa no bāzes mātesaugiem, šie potcelmi ir pirmās paaudzes bāzes materiāls.

Citrus L., Fortunella Swingle un Poncirus Raf.

Bāzes kategorija

Bāzes mātesaugu 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē drīkst multiplicēt maksimāli vienā paaudzē.

Ja bāzes mātesaugs 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē ir potcelms, to drīkst multiplicēt maksimāli trijās paaudzēs.

Ja potcelmi ir daļa no bāzes mātesaugiem, šie potcelmi ir pirmās paaudzes bāzes materiāls.

Corylus avellana L.

Bāzes kategorija

Bāzes mātesaugu 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē drīkst multiplicēt maksimāli divās paaudzēs.

Cydonia oblonga Mill., Malus Mill., Pyrus L.

Bāzes kategorija

Bāzes mātesaugu 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē drīkst multiplicēt maksimāli divās paaudzēs.

Ja bāzes mātesaugs 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē ir potcelms, to drīkst multiplicēt maksimāli trijās paaudzēs.

Ja potcelmi ir daļa no bāzes mātesaugiem, šie potcelmi ir pirmās paaudzes bāzes materiāls.

Ficus carica L.

Bāzes kategorija

Bāzes mātesaugu 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē drīkst multiplicēt maksimāli divās paaudzēs.

Fragaria L.

Bāzes kategorija

Bāzes mātesaugu 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē drīkst multiplicēt maksimāli piecās paaudzēs.

Juglans regia L.

Bāzes kategorija

Bāzes mātesaugu 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē drīkst multiplicēt maksimāli divās paaudzēs.

Olea europaea L.

Bāzes kategorija

Bāzes mātesaugu 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē drīkst multiplicēt maksimāli vienā paaudzē.

Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. domestica, P. persica un P. salicina

Bāzes kategorija

Bāzes mātesaugu 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē drīkst multiplicēt maksimāli divās paaudzēs.

Ja bāzes mātesaugs 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē ir potcelms, to drīkst multiplicēt maksimāli trijās paaudzēs.

Ja potcelmi ir daļa no bāzes mātesaugiem, šie potcelmi ir pirmās paaudzes bāzes materiāls.

Prunus avium un P. cerasus

Bāzes kategorija

Bāzes mātesaugu 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē drīkst multiplicēt maksimāli divās paaudzēs.

Ja bāzes mātesaugs 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē ir potcelms, to drīkst multiplicēt maksimāli trijās paaudzēs.

Ja potcelmi ir daļa no bāzes mātesaugiem, šie potcelmi ir pirmās paaudzes bāzes materiāls.

Ribes L.

Bāzes kategorija

Bāzes mātesaugu 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē drīkst multiplicēt maksimāli trijās paaudzēs. Mātesaugus uztur kā mātesaugus maksimāli sešus gadus.

Rubus L.

Bāzes kategorija

Bāzes mātesaugu 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē drīkst multiplicēt maksimāli divās paaudzēs. Katras paaudzes mātesaugus uztur kā mātesaugus maksimāli četrus gadus.

Vaccinium L.

Bāzes kategorija

Bāzes mātesaugu 15. panta 2. punkta a) apakšpunkta izpratnē drīkst multiplicēt maksimāli divās paaudzēs.

---

Labojumi

| 16.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/62 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/62

---

Labojums Komisijas 2014. gada 28. maija Lēmumā 2014/314/ES, ar ko nosaka kritērijus ES ekomarķējuma piešķiršanai ūdens sildītājiem

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 164, 2014. gada 3. jūnijs
  )

91. lappusē, pielikuma 4. tabulā:

tekstu:

“ES = ES,R”

lasīt šādi:

“Es = Es,r”

93. lappusē, pielikuma 7. tabulas otrajā rindā:

tekstu:

“Formula”

lasīt šādi:

“Formula”

93. lappusē, pielikuma 7. tabulas trešajā rindā:

tekstu:

“Formula”

lasīt šādi:

“Formula”

93. lappusē, pielikuma 7. tabulas ceturtajā rindā:

tekstu:

“Formula”

lasīt šādi:

“Formula”

95. lappusē, pielikuma 9. tabulas otrajā rindā:

tekstu:

“βοil”

il

lasīt šādi:

“βοil”.

οil

---