# Službeni list C 311/12.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 311 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 57.12 rujna 2014. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 311

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 57.12 rujna 2014.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 498. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 29. i 30. travnja 2014. |
| 2014/C 311/01 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Međugeneracijske i međukulturne mjere za poticanje socijalne integracije mladih građana EU-a zaposlenih u drugoj državi članici (samoinicijativno mišljenje) | 1 |
| 2014/C 311/02 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Zapošljivost mladih – prilagođavanje osposobljavanja potrebama industrije u doba štednje | 7 |
| 2014/C 311/03 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Vraćanje industrije na teritorij EU-a u okviru reindustrijalizacije | 15 |
| 2014/C 311/04 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o industrijskim promjenama u europskom farmaceutskom sektoru | 25 |
| 2014/C 311/05 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Ulozi Europske unije u borbi protiv prisilnog rada u Europi i svijetu – Doprinos ESGO-a konferenciji Međunarodne organizacije rada 2014. (Samoinicijatvno mišljenje) | 31 |
| 2014/C 311/06 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Zaštiti potrošača i primjerenom rješavanju problema prezaduženosti kako bi se spriječila socijalna isključenost (razmatračko mišljenje) | 38 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

498. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 29. i 30. travnja 2014.

2014/C 311/01

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Međugeneracijske i međukulturne mjere za poticanje socijalne integracije mladih građana EU-a zaposlenih u drugoj državi članici (samoinicijativno mišljenje)

1

2014/C 311/02

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Zapošljivost mladih – prilagođavanje osposobljavanja potrebama industrije u doba štednje

7

2014/C 311/03

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Vraćanje industrije na teritorij EU-a u okviru reindustrijalizacije

15

2014/C 311/04

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o industrijskim promjenama u europskom farmaceutskom sektoru

25

2014/C 311/05

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Ulozi Europske unije u borbi protiv prisilnog rada u Europi i svijetu – Doprinos ESGO-a konferenciji Međunarodne organizacije rada 2014. (Samoinicijatvno mišljenje)

31

2014/C 311/06

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Zaštiti potrošača i primjerenom rješavanju problema prezaduženosti kako bi se spriječila socijalna isključenost (razmatračko mišljenje)

38

| | III.   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR |
| | 498. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 29. i 30. travnja 2014. |
| 2014/C 311/07 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Za europsku industrijsku renesansu COM(2014) 14 final | 47 |
| 2014/C 311/08 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi (EZ) br. 715/2007 i (EZ) br. 595/2009 u pogledu smanjenja emisija onečišćujućih tvari iz cestovnih vozila COM(2014) 28 final – 2014/0012 (COD) | 55 |
| 2014/C 311/09 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o pitanju oduzimanja glasačkog prava građana Unije koji ostvaruju svoje pravo slobode kretanja COM(2014) 33 final | 59 |
| 2014/C 311/10 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o informiranju i promotivnim mjerama za poljoprivredne proizvode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama COM(2013) 812 final – 2013/0398 (COD) | 63 |
| 2014/C 311/11 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2187/2005, (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 2347/2002 i (EZ) br. 1224/2009 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1434/98 u vezi s obvezom iskrcavanja COM(2013) 889 završna verzija – 2013/0436 (COD) | 68 |
| 2014/C 311/12 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o kloniranju goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara koji se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje COM(2013) 892 završna verzija – 2013/0433 (COD), Prijedlogu direktive Vijeća o stavljanju na tržište hrane od klonova životinja COM(2013) 893 završna verzija – 2013/0434 (APP) i Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani COM(2013) 894 završna verzija – 2013/0435 (COD) | 73 |
| 2014/C 311/13 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije – Izgradnja središnje prometne mreže: koridori središnje mreže i Instrument za povezivanje Europe COM(2013) 940 final | 82 |

III.   Pripremni akti

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

498. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 29. i 30. travnja 2014.

2014/C 311/07

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Za europsku industrijsku renesansu COM(2014) 14 final

COM(2014) 14 final

47

2014/C 311/08

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi (EZ) br. 715/2007 i (EZ) br. 595/2009 u pogledu smanjenja emisija onečišćujućih tvari iz cestovnih vozila COM(2014) 28 final – 2014/0012 (COD)

COM(2014) 28 final – 2014/0012 (COD)

55

2014/C 311/09

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o pitanju oduzimanja glasačkog prava građana Unije koji ostvaruju svoje pravo slobode kretanja COM(2014) 33 final

COM(2014) 33 final

59

2014/C 311/10

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o informiranju i promotivnim mjerama za poljoprivredne proizvode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama COM(2013) 812 final – 2013/0398 (COD)

COM(2013) 812 final – 2013/0398 (COD)

63

2014/C 311/11

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2187/2005, (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 2347/2002 i (EZ) br. 1224/2009 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1434/98 u vezi s obvezom iskrcavanja COM(2013) 889 završna verzija – 2013/0436 (COD)

COM(2013) 889 završna verzija – 2013/0436 (COD)

68

2014/C 311/12

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o kloniranju goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara koji se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje COM(2013) 892 završna verzija – 2013/0433 (COD), Prijedlogu direktive Vijeća o stavljanju na tržište hrane od klonova životinja COM(2013) 893 završna verzija – 2013/0434 (APP) i Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani COM(2013) 894 završna verzija – 2013/0435 (COD)

COM(2013) 892 završna verzija – 2013/0433 (COD),

COM(2013) 893 završna verzija – 2013/0434 (APP)

COM(2013) 894 završna verzija – 2013/0435 (COD)

73

2014/C 311/13

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije – Izgradnja središnje prometne mreže: koridori središnje mreže i Instrument za povezivanje Europe COM(2013) 940 final

COM(2013) 940 final

82

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

498. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 29. i 30. travnja 2014.

| 12.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 311/1

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Međugeneracijske i međukulturne mjere za poticanje socijalne integracije mladih građana EU-a zaposlenih u drugoj državi članici (samoinicijativno mišljenje)

2014/C 311/01

Izvjestiteljica: Renate HEINISCH

Dana 19. rujna 2013., sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje o temi:

Međugeneracijske i međukulturne mjere za poticanje socijalne integracije mladih građana EU-a zaposlenih u drugoj državi članici

(samoinicijativno mišljenje).

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojila je mišljenje 7. travnja 2014.

Odbor je na svojem 498. plenarnom zasjedanju održanom 29./30. travnja 2014. (na sjednici od 30. travnja 2014.), sa 187 glasova za, 2 protiv i 9 suzdržanih, usvojio sljedeće mišljenje:

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1 | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) slaže se da sve veća poslovna mobilnost mladih građana EU-a predstavlja važno i pozitivno ostvarenje jedne od temeljnih sloboda Europske unije kao i da sve češće proizlazi iz potrebe. Poslovna mobilnost doprinosi ublažavanju kritičnih situacija na tržištima rada u zemljama podrijetla i zemljama domaćinima. Mladi radnici migranti doprinose gospodarskom i socijalnom razvoju zemlje domaćina te osim toga donose nematerijalno bogatstvo: raznolikost koja otvara nove mogućnosti poduzećima i društvu. |
| --- | --- |

1.1

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) slaže se da sve veća poslovna mobilnost mladih građana EU-a predstavlja važno i pozitivno ostvarenje jedne od temeljnih sloboda Europske unije kao i da sve češće proizlazi iz potrebe. Poslovna mobilnost doprinosi ublažavanju kritičnih situacija na tržištima rada u zemljama podrijetla i zemljama domaćinima. Mladi radnici migranti doprinose gospodarskom i socijalnom razvoju zemlje domaćina te osim toga donose nematerijalno bogatstvo: raznolikost koja otvara nove mogućnosti poduzećima i društvu.

| 1.2 | Dok mladi radnici migranti na taj način koriste postojeće poslovne prilike, istovremeno se često unatoč uspješnoj integraciji na poslu u zemlji domaćinu susreću s novim društvenim izazovima u pogledu socijalne integracije u novo okruženje izvan posla. Skupina mladih europskih građana koji rade u državama članicama koje nisu njihove zemlje podrijetla heterogena je. Svi imaju pravo primiti potporu u početnoj fazi integracije, a osobito oni čije su znanje jezika i financijska sredstva ograničeni. |
| --- | --- |

1.2

Dok mladi radnici migranti na taj način koriste postojeće poslovne prilike, istovremeno se često unatoč uspješnoj integraciji na poslu u zemlji domaćinu susreću s novim društvenim izazovima u pogledu socijalne integracije u novo okruženje izvan posla. Skupina mladih europskih građana koji rade u državama članicama koje nisu njihove zemlje podrijetla heterogena je. Svi imaju pravo primiti potporu u početnoj fazi integracije, a osobito oni čije su znanje jezika i financijska sredstva ograničeni.

| 1.3 | EGSO smatra da je u pogledu društvene uključenosti i sudjelovanja potrebno posvetiti pojačanu pažnju specifičnim potrebama i poteškoćama mladih građana EU-a koji su pronašli posao u nekoj drugoj državi članici i koji se u zemlji domaćinu ne zadržavaju samo privremeno. U suprotnome mogu nastati veliki problemi za doseljene mlade osobe i zemlje domaćine. |
| --- | --- |

1.3

EGSO smatra da je u pogledu društvene uključenosti i sudjelovanja potrebno posvetiti pojačanu pažnju specifičnim potrebama i poteškoćama mladih građana EU-a koji su pronašli posao u nekoj drugoj državi članici i koji se u zemlji domaćinu ne zadržavaju samo privremeno. U suprotnome mogu nastati veliki problemi za doseljene mlade osobe i zemlje domaćine.

| 1.4 | EGSO izričito upozorava institucije EU-a i države članice na rast ksenofobije i rasizma usmjerenih protiv manjina i imigranata te traži da se u borbi protiv ovakvog ponašanja i grupa koje ga potiču postupa odlučno. |
| --- | --- |

1.4

EGSO izričito upozorava institucije EU-a i države članice na rast ksenofobije i rasizma usmjerenih protiv manjina i imigranata te traži da se u borbi protiv ovakvog ponašanja i grupa koje ga potiču postupa odlučno.

| 1.5 | Odbor poziva Komisiju da kroz pojačanu razmjenu iskustava i dijalog podrži države članice u njihovim naporima za stvaranje učinkovitih mjera integracije za ovu skupinu mladih migranata iz EU-a koji su već pronašli posao u nekoj drugoj državi članici EU-a. S tim u vidu, EGSO se nada jačanju programa financiranih u sklopu inicijative „Tvoj prvi posao preko mreže EURES”. |
| --- | --- |

1.5

Odbor poziva Komisiju da kroz pojačanu razmjenu iskustava i dijalog podrži države članice u njihovim naporima za stvaranje učinkovitih mjera integracije za ovu skupinu mladih migranata iz EU-a koji su već pronašli posao u nekoj drugoj državi članici EU-a. S tim u vidu, EGSO se nada jačanju programa financiranih u sklopu inicijative „Tvoj prvi posao preko mreže EURES”.

| 1.6 | Integracija je društveni proces koji se razvija na razini odnosa između osoba i skupina te ima dvosmjerni karakter, budući da podrazumijeva kako imigrante tako i društvo zemlje domaćina. |
| --- | --- |

1.6

Integracija je društveni proces koji se razvija na razini odnosa između osoba i skupina te ima dvosmjerni karakter, budući da podrazumijeva kako imigrante tako i društvo zemlje domaćina.

| 1.7 | Europska komisija trebala bi prije svega poticati razmjenu dobrih praksi i sastaviti pregled uspješnih koncepata i praksi za poticanje ovih mladih radnika migranata u njihovim naporima za postizanje integracije u društvo. Pri tome bi trebalo priznati i istaknuti značenje međukulturnih i međugeneracijskih strategija i projekata u sklopu „kulture dobrodošlice” zemalja domaćina kao perspektivnih mjera podrške. |
| --- | --- |

1.7

Europska komisija trebala bi prije svega poticati razmjenu dobrih praksi i sastaviti pregled uspješnih koncepata i praksi za poticanje ovih mladih radnika migranata u njihovim naporima za postizanje integracije u društvo. Pri tome bi trebalo priznati i istaknuti značenje međukulturnih i međugeneracijskih strategija i projekata u sklopu „kulture dobrodošlice” zemalja domaćina kao perspektivnih mjera podrške.

| 1.8 | Europska unija odobrila je nove mjere protiv diskriminacije europskih građana koji ostvaruju pravo na slobodu kretanja, koje se trebaju učinkovito primjenjivati na nacionalnoj razini budući da društva koja dopuštaju diskriminaciju imigranata nisu integrativna. |
| --- | --- |

1.8

Europska unija odobrila je nove mjere protiv diskriminacije europskih građana koji ostvaruju pravo na slobodu kretanja, koje se trebaju učinkovito primjenjivati na nacionalnoj razini budući da društva koja dopuštaju diskriminaciju imigranata nisu integrativna.

| 1.9 | Komisija bi trebala tu zbirku provjerenih koncepata i projekata staviti na raspolaganje državama članicama uz preporuku da ih primjenjuju na kreativan način. Treba pozvati države članice da Europsku komisiju obavijeste o mjerama koje su uspješno provela različita odgovorna tijela kako bi Komisija mogla dalje razvijati navedenu zbirku te kako bi se produbila razmjena iskustava. |
| --- | --- |

1.9

Komisija bi trebala tu zbirku provjerenih koncepata i projekata staviti na raspolaganje državama članicama uz preporuku da ih primjenjuju na kreativan način. Treba pozvati države članice da Europsku komisiju obavijeste o mjerama koje su uspješno provela različita odgovorna tijela kako bi Komisija mogla dalje razvijati navedenu zbirku te kako bi se produbila razmjena iskustava.

| 1.10 | EGSO preporuča Komisiji da u sljedećem koraku provjeri jesu li moguće daljnje odgovarajuće mjere i kako ih se može primijeniti. Komisija bi prije svega trebala osmisliti koncept za isticanje i podržavanje provjerenih i inovativnih strategija i praksi u postojećim programima, platformama, fondovima i inicijativama Unije. |
| --- | --- |

1.10

EGSO preporuča Komisiji da u sljedećem koraku provjeri jesu li moguće daljnje odgovarajuće mjere i kako ih se može primijeniti. Komisija bi prije svega trebala osmisliti koncept za isticanje i podržavanje provjerenih i inovativnih strategija i praksi u postojećim programima, platformama, fondovima i inicijativama Unije.

| 1.11 | EGSO predlaže Komisiji da podupre djelovanje socijalnih partnera i civilnoga društva koji u sklopu prihvata i sudjelovanja imigranata imaju važnu ulogu u njihovoj integraciji. |
| --- | --- |

1.11

EGSO predlaže Komisiji da podupre djelovanje socijalnih partnera i civilnoga društva koji u sklopu prihvata i sudjelovanja imigranata imaju važnu ulogu u njihovoj integraciji.

| 1.12 | EGSO je mišljenja da bi Europska komisija veliku vrijednost trebala pripisati tome da se mlade ljude uz pomoć organizacija civilnog društva na odgovarajući način uključi u važne procese planiranja i odlučivanja o ovoj temi kako bi potrebe i poteškoće ciljane skupine na taj način mogle u dovoljnoj mjeri doći do izražaja i biti uspješno riješene. |
| --- | --- |

1.12

EGSO je mišljenja da bi Europska komisija veliku vrijednost trebala pripisati tome da se mlade ljude uz pomoć organizacija civilnog društva na odgovarajući način uključi u važne procese planiranja i odlučivanja o ovoj temi kako bi potrebe i poteškoće ciljane skupine na taj način mogle u dovoljnoj mjeri doći do izražaja i biti uspješno riješene.

| 1.13 | Socijalni partneri i sama poduzeća koja zapošljavaju mlade strance svakako snose veliku odgovornost. Prema mišljenju EGSO-a, oni se moraju više uključiti u oblikovanje programa integracije koji na bolji način odgovaraju potrebama mladih radnika. |
| --- | --- |

1.13

Socijalni partneri i sama poduzeća koja zapošljavaju mlade strance svakako snose veliku odgovornost. Prema mišljenju EGSO-a, oni se moraju više uključiti u oblikovanje programa integracije koji na bolji način odgovaraju potrebama mladih radnika.

2.   Uvod

| 2.1 | Mladi građani EU-a postaju sve mobilniji i mnogi od njih napuštaju svoju domovinu – često zbog beznadne situacije na tržištu rada (ali ne nužno iz tog razloga) – kako bi u nekoj drugoj državi članici EU-a potražili posao. Na taj način oni ostvaruju svoje temeljno pravo na slobodu kretanja osoba unutar Unije, doprinose većoj radnoj mobilnosti u EU-u i koriste mogućnosti koje iz nje proizlaze. U pravnom smislu oni su izjednačeni s građanima zemlje domaćina, no suočavaju se s vrlo posebnim izazovima i imaju specifične potrebe. |
| --- | --- |

2.1

Mladi građani EU-a postaju sve mobilniji i mnogi od njih napuštaju svoju domovinu – često zbog beznadne situacije na tržištu rada (ali ne nužno iz tog razloga) – kako bi u nekoj drugoj državi članici EU-a potražili posao. Na taj način oni ostvaruju svoje temeljno pravo na slobodu kretanja osoba unutar Unije, doprinose većoj radnoj mobilnosti u EU-u i koriste mogućnosti koje iz nje proizlaze. U pravnom smislu oni su izjednačeni s građanima zemlje domaćina, no suočavaju se s vrlo posebnim izazovima i imaju specifične potrebe.

| 2.2 | Skupina mladih europskih građana koji rade u državama članicama koje nisu njihove zemlje podrijetla heterogena je. Radi se prije svega o dobro obrazovanim, dinamičnim i kreativnim mladim ljudima, ali i o mladima niske razine naobrazbe i s financijskim poteškoćama, koji su napravili odvažan korak i odlučili se stvarati svoju budućnost izvan domovine. Naročito ova druga skupina nailazi na veće poteškoće u procesu integracije jer često ne posjeduju dovoljna jezična znanja niti odgovarajuća financijska sredstva neophodna za izgrađivanje sigurnog društvenog položaja u zemlji domaćinu. |
| --- | --- |

2.2

Skupina mladih europskih građana koji rade u državama članicama koje nisu njihove zemlje podrijetla heterogena je. Radi se prije svega o dobro obrazovanim, dinamičnim i kreativnim mladim ljudima, ali i o mladima niske razine naobrazbe i s financijskim poteškoćama, koji su napravili odvažan korak i odlučili se stvarati svoju budućnost izvan domovine. Naročito ova druga skupina nailazi na veće poteškoće u procesu integracije jer često ne posjeduju dovoljna jezična znanja niti odgovarajuća financijska sredstva neophodna za izgrađivanje sigurnog društvenog položaja u zemlji domaćinu.

| 2.3 | Mlade osobe stoga moraju dobiti priliku da se integriraju u društvo kako bi mogle sudjelovati i aktivno doprinositi društvenoj stvarnosti zemlje domaćina, koja im je u trenutku dolaska potpuno ili djelomično nepoznata, odnosno da doživljavaju važne aspekte građanstva i u novoj okolini. |
| --- | --- |

2.3

Mlade osobe stoga moraju dobiti priliku da se integriraju u društvo kako bi mogle sudjelovati i aktivno doprinositi društvenoj stvarnosti zemlje domaćina, koja im je u trenutku dolaska potpuno ili djelomično nepoznata, odnosno da doživljavaju važne aspekte građanstva i u novoj okolini.

| 2.4 | Europska komisija putem aktivnosti „Tvoj prvi posao preko mreže EURES”, predviđene u okviru vodećih inicijativa „Mladi u pokretu” i „Mogućnosti mladih”, promiče profesionalnu mobilnost mladih radi ostvarivanja cilja utvrđenog u strategiji Europa 2020. o stopi zaposlenosti od 75 % te radi boljeg funkcioniranja europskih tržišta rada. |
| --- | --- |

2.4

Europska komisija putem aktivnosti „Tvoj prvi posao preko mreže EURES”, predviđene u okviru vodećih inicijativa „Mladi u pokretu” i „Mogućnosti mladih”, promiče profesionalnu mobilnost mladih radi ostvarivanja cilja utvrđenog u strategiji Europa 2020. o stopi zaposlenosti od 75 % te radi boljeg funkcioniranja europskih tržišta rada.

| 2.5 | Samoinicijativno mišljenje bavi se poteškoćama socijalno-kulturne integracije u novu okolinu – koje su se do sada većinom smatrale manje važnima – kroz što sveobuhvatnije sudjelovanje i uključenost u društvo domaćina. EGSO u tom kontekstu smatra da u sljedećem mišljenju treba ispitati socijalne troškove i druge posljedice radne mobilnosti i migracija, posebice u slučaju mladih, s kojima se suočavaju zemlje i regije podrijetla. |
| --- | --- |

2.5

Samoinicijativno mišljenje bavi se poteškoćama socijalno-kulturne integracije u novu okolinu – koje su se do sada većinom smatrale manje važnima – kroz što sveobuhvatnije sudjelovanje i uključenost u društvo domaćina. EGSO u tom kontekstu smatra da u sljedećem mišljenju treba ispitati socijalne troškove i druge posljedice radne mobilnosti i migracija, posebice u slučaju mladih, s kojima se suočavaju zemlje i regije podrijetla.

| 2.6 | Mišljenje treba promicati, kako u zemljama domaćinima i zemljama podrijetla tako i na razini EU-a, veću osviještenost o ovom važnom aspektu integracije mladih radnih migranata iz EU-a. Neodgodivost primjerenog djelovanja izražava se s ciljem da se u državama članicama na temelju usporedbe pojedinačnih pristupa i specifičnih iskustava izrade koncepti utemeljeni na dokazima i usmjereni na uspjeh te da se njih podupire na razini Unije. |
| --- | --- |

2.6

Mišljenje treba promicati, kako u zemljama domaćinima i zemljama podrijetla tako i na razini EU-a, veću osviještenost o ovom važnom aspektu integracije mladih radnih migranata iz EU-a. Neodgodivost primjerenog djelovanja izražava se s ciljem da se u državama članicama na temelju usporedbe pojedinačnih pristupa i specifičnih iskustava izrade koncepti utemeljeni na dokazima i usmjereni na uspjeh te da se njih podupire na razini Unije.

| 2.7 | Zemlje domaćini i poduzeća sigurno nude učinkovitu pomoć koja je, međutim, većim djelom usmjerena primarno na aspekte povezane sa zaposlenjem. U nju su samo u izvanrednim slučajevima uključeni koncepti opće „kulture dobrodošlice”. Inicijativom „Tvoj prvi posao preko mreže EURES” potiče se poslodavce da organiziraju programe integracije mladih radnika (tečajeve jezika i osposobljavanje u sklopu kojeg će biti pružena i administrativna podrška te pomoć prilikom preseljenja). Još u velikoj mjeri nedostaje prikladnih strategija, struktura, metoda i iskustava potrebnih da bi se mladima pružila učinkovita potpora, pomoć ali i izazov pri njihovoj integraciji u društvo i kulturu zemlje domaćina. |
| --- | --- |

2.7

Zemlje domaćini i poduzeća sigurno nude učinkovitu pomoć koja je, međutim, većim djelom usmjerena primarno na aspekte povezane sa zaposlenjem. U nju su samo u izvanrednim slučajevima uključeni koncepti opće „kulture dobrodošlice”. Inicijativom „Tvoj prvi posao preko mreže EURES” potiče se poslodavce da organiziraju programe integracije mladih radnika (tečajeve jezika i osposobljavanje u sklopu kojeg će biti pružena i administrativna podrška te pomoć prilikom preseljenja). Još u velikoj mjeri nedostaje prikladnih strategija, struktura, metoda i iskustava potrebnih da bi se mladima pružila učinkovita potpora, pomoć ali i izazov pri njihovoj integraciji u društvo i kulturu zemlje domaćina.

| 2.8 | Odgovarajući koncepti i mjere trebaju se ciljano osmisliti da budu primjenjivi na različite generacije i kulture. Oni mogu dati veliki doprinos integraciji i ostvarivanju prava povezanih s europskim građanstvom u zemlji domaćinu. Iskustveno znanje starijih generacija trebalo bi se što više koristiti. Doseljenici iz različitih zemalja podrijetla, a koji su se uspješno integrirali, mogu na temelju različitosti svojih kulturnih korijena uvelike doprinijeti inovativnim elementima međusobne potpore i različitim oblicima solidarnosti. |
| --- | --- |

2.8

Odgovarajući koncepti i mjere trebaju se ciljano osmisliti da budu primjenjivi na različite generacije i kulture. Oni mogu dati veliki doprinos integraciji i ostvarivanju prava povezanih s europskim građanstvom u zemlji domaćinu. Iskustveno znanje starijih generacija trebalo bi se što više koristiti. Doseljenici iz različitih zemalja podrijetla, a koji su se uspješno integrirali, mogu na temelju različitosti svojih kulturnih korijena uvelike doprinijeti inovativnim elementima međusobne potpore i različitim oblicima solidarnosti.

| 2.9 | Neuspješna socijalna integracija kao i nedostatak priznanja svog identiteta i svojih specifičnih potreba mogu dovesti do opasnih problema kako za mlade ljude, tako i za društvo domaćina. Razočaranje i sumnja u perspektivu dovode do gubitka prvotno pozitivnog stava prema zemlji domaćinu, a mogu se razviti čak i agresivan, radikalan stav i oblici ponašanja. |
| --- | --- |

2.9

Neuspješna socijalna integracija kao i nedostatak priznanja svog identiteta i svojih specifičnih potreba mogu dovesti do opasnih problema kako za mlade ljude, tako i za društvo domaćina. Razočaranje i sumnja u perspektivu dovode do gubitka prvotno pozitivnog stava prema zemlji domaćinu, a mogu se razviti čak i agresivan, radikalan stav i oblici ponašanja.

| 2.10 | Stoga je potrebno da do mladih stigne poruka „vi ste nam vrijedni, dobrodošli i pomoći ćemo vam” kako bi se izbjegao dojam „vi predstavljate probleme i smetnju”. Naročito bi trebalo izbjeći da stručni i motivirani mladi ljudi razočarani imigriraju u treće zemlje, što predstavlja gubitak za Europsku uniju. |
| --- | --- |

2.10

Stoga je potrebno da do mladih stigne poruka „vi ste nam vrijedni, dobrodošli i pomoći ćemo vam” kako bi se izbjegao dojam „vi predstavljate probleme i smetnju”. Naročito bi trebalo izbjeći da stručni i motivirani mladi ljudi razočarani imigriraju u treće zemlje, što predstavlja gubitak za Europsku uniju.

3.   Izazovi i poteškoće mladih u stranoj zemlji

| 3.1 | Iako Europska unija raspolaže dobrim sustavima savjetovanja i podrške za mlade prilikom traženja posla u EU-u – npr. „Mladi u pokretu”, EURES, Europski portal za poslovnu mobilnost – a i zemlje domaćini osmislile se brojne mjere na ovom području, ovi programi većinom su, ako ne i u cjelosti, usmjereni na aspekte politike tržišta rada ili su vezani za radno mjesto. Druga raznolika područja života, poteškoće i specifične potrebe mladih potiskuju se iz svijesti, odnosno dodatne mjere potpore ne postoje ili ih je nedovoljno. |
| --- | --- |

3.1

Iako Europska unija raspolaže dobrim sustavima savjetovanja i podrške za mlade prilikom traženja posla u EU-u – npr. „Mladi u pokretu”, EURES, Europski portal za poslovnu mobilnost – a i zemlje domaćini osmislile se brojne mjere na ovom području, ovi programi većinom su, ako ne i u cjelosti, usmjereni na aspekte politike tržišta rada ili su vezani za radno mjesto. Druga raznolika područja života, poteškoće i specifične potrebe mladih potiskuju se iz svijesti, odnosno dodatne mjere potpore ne postoje ili ih je nedovoljno.

| 3.2 | Veliki problem doseljenim osobama u zemlji domaćinu predstavlja nepoznavanje, odnosno nedovoljno poznavanje javnih struktura i postupaka kao i društvenih običaja i kulture. To zajedno s nedovoljnim poznavanjem jezika uvelike otežava pristup pravima i javnim uslugama i u sebi skriva opasnost od ekonomskog i socijalnog zapostavljanja, posebice izvan posla. |
| --- | --- |

3.2

Veliki problem doseljenim osobama u zemlji domaćinu predstavlja nepoznavanje, odnosno nedovoljno poznavanje javnih struktura i postupaka kao i društvenih običaja i kulture. To zajedno s nedovoljnim poznavanjem jezika uvelike otežava pristup pravima i javnim uslugama i u sebi skriva opasnost od ekonomskog i socijalnog zapostavljanja, posebice izvan posla.

| 3.3 | Poteškoće u svakodnevici mogu se pojaviti kod pronalaska smještaja, pristupa općim i specifičnim uslugama na područjima kao što su zdravstvo i socijalna pitanja, ali i u pogledu brojnih drugih životnih potreba, uključujući organizaciju slobodnog vremena i ispovijedanje vjere. Ove poteškoće utječu na sve radnike koji se nalaze u stranim zemljama. |
| --- | --- |

3.3

Poteškoće u svakodnevici mogu se pojaviti kod pronalaska smještaja, pristupa općim i specifičnim uslugama na područjima kao što su zdravstvo i socijalna pitanja, ali i u pogledu brojnih drugih životnih potreba, uključujući organizaciju slobodnog vremena i ispovijedanje vjere. Ove poteškoće utječu na sve radnike koji se nalaze u stranim zemljama.

| 3.4 | U slučaju nedovoljne ili otežane mogućnosti sudjelovanja u društvu prijeti opasnost od izolacije. Problemi se počinju javljati u svakodnevnim životnim situacijama i uključuju odbijanje, diskriminaciju i socijalnu distancu, koje dovode do teških psihičkih posljedica, koje uzrokuju socijalnu i emocionalnu osamljenost. To je za ove mlade osobe posebno teško jer nisu u mogućnosti osloniti se na podršku mreže poznanika, kao npr. na obitelj, uobičajeni krug prijatelja ili svoju skupinu vršnjaka. |
| --- | --- |

3.4

U slučaju nedovoljne ili otežane mogućnosti sudjelovanja u društvu prijeti opasnost od izolacije. Problemi se počinju javljati u svakodnevnim životnim situacijama i uključuju odbijanje, diskriminaciju i socijalnu distancu, koje dovode do teških psihičkih posljedica, koje uzrokuju socijalnu i emocionalnu osamljenost. To je za ove mlade osobe posebno teško jer nisu u mogućnosti osloniti se na podršku mreže poznanika, kao npr. na obitelj, uobičajeni krug prijatelja ili svoju skupinu vršnjaka.

| 3.5 | Važan element uspješne integracije u društvo domaćina jest učinkovito sudjelovanje u društvenom životu kroz uključenost u socijalne, političke, kulturne, sportske aktivnosti ili ispovijedanje vjere – npr. u klubovima, udrugama, savezima, strankama ili sindikatu. No često postoje brojne prepreke koje mladima iz drugih zemalja onemogućuju nesmetano sudjelovanje, a isto tako manjka i potrebnih poticaja, ohrabrenja i uvođenja u društveni život zajednice. To može lako dovesti do nematerijalnog osiromašenja mladih migranata, koje također ima katastrofalne učinke. |
| --- | --- |

3.5

Važan element uspješne integracije u društvo domaćina jest učinkovito sudjelovanje u društvenom životu kroz uključenost u socijalne, političke, kulturne, sportske aktivnosti ili ispovijedanje vjere – npr. u klubovima, udrugama, savezima, strankama ili sindikatu. No često postoje brojne prepreke koje mladima iz drugih zemalja onemogućuju nesmetano sudjelovanje, a isto tako manjka i potrebnih poticaja, ohrabrenja i uvođenja u društveni život zajednice. To može lako dovesti do nematerijalnog osiromašenja mladih migranata, koje također ima katastrofalne učinke.

| 3.6 | U tom pogledu EGSO smatra ključnim osnažiti mrežu EURES, koja se do sada pokazala nezadovoljavajućom, ne samo s gledišta posredovanja ponude i potražnje, već i s obzirom na profil potpore uključivanju i integraciji. Ovaj posljednji aspekt dobiva veću važnost s obzirom na nedavno proširenje mreže EURES na stručne prakse i naukovanja, čime se može predvidjeti da će osobe uključene u procese europske mobilnosti biti sve mlađe. |
| --- | --- |

3.6

U tom pogledu EGSO smatra ključnim osnažiti mrežu EURES, koja se do sada pokazala nezadovoljavajućom, ne samo s gledišta posredovanja ponude i potražnje, već i s obzirom na profil potpore uključivanju i integraciji. Ovaj posljednji aspekt dobiva veću važnost s obzirom na nedavno proširenje mreže EURES na stručne prakse i naukovanja, čime se može predvidjeti da će osobe uključene u procese europske mobilnosti biti sve mlađe.

| 3.7 | Temeljni doprinos razvoju integracijskih programa može proistjecati iz suradnje između zemlje domaćina i zemlje podrijetla koja, zahvaljujući sveobuhvatnom pristupu, omogućuje „svjesnu migraciju” potičući stvaranje transnacionalnih interkulturnih mreža koje su bliže mladim migrantima. |
| --- | --- |

3.7

Temeljni doprinos razvoju integracijskih programa može proistjecati iz suradnje između zemlje domaćina i zemlje podrijetla koja, zahvaljujući sveobuhvatnom pristupu, omogućuje „svjesnu migraciju” potičući stvaranje transnacionalnih interkulturnih mreža koje su bliže mladim migrantima.

4.   Važna područja za zaštitu i potporu mladih radnika migranata

| 4.1 | Izvan radnog okruženja, od velike je koristi za mlade radnike migrante ako se njihova potreba za upoznavanjem i širenjem kontakata podržava. To je moguće postići kroz strukturiranu komunikaciju ili organizaciju lokalnih ili regionalnih priredbi na kojima se inicira ili potiče razmjena iskustava, informacija o pravima i obvezama, poteškoćama i problemima, mogućnostima rješenja itd. Društveni mediji igraju važnu ulogu u izgradnji novih odnosa. |
| --- | --- |

4.1

Izvan radnog okruženja, od velike je koristi za mlade radnike migrante ako se njihova potreba za upoznavanjem i širenjem kontakata podržava. To je moguće postići kroz strukturiranu komunikaciju ili organizaciju lokalnih ili regionalnih priredbi na kojima se inicira ili potiče razmjena iskustava, informacija o pravima i obvezama, poteškoćama i problemima, mogućnostima rješenja itd. Društveni mediji igraju važnu ulogu u izgradnji novih odnosa.

| 4.2 | Mladi radnici migranti pretežno su jako motivirani i angažirani i zbog toga im treba ponuditi široki izbor jednostavnih mogućnosti i načina za definiranje, razvijanje i pokretanje vlastitih poduzetničkih projekata. U tome ih mogu podržati iskusne starije osobe, posebice u pogledu prilika na tržištu, tehničkih i upravnih uvjeta, financiranja, zapošljavanja osoblja itd. u društveno-gospodarskom okviru zemlje domaćina. |
| --- | --- |

4.2

Mladi radnici migranti pretežno su jako motivirani i angažirani i zbog toga im treba ponuditi široki izbor jednostavnih mogućnosti i načina za definiranje, razvijanje i pokretanje vlastitih poduzetničkih projekata. U tome ih mogu podržati iskusne starije osobe, posebice u pogledu prilika na tržištu, tehničkih i upravnih uvjeta, financiranja, zapošljavanja osoblja itd. u društveno-gospodarskom okviru zemlje domaćina.

| 4.3 | Sudjelovanje u društvu izvan radnog okruženja i integracija mladih radnika migranata je široko i važno područje kojemu se trebaju osigurati mjere potpore i savjetovanja, no njega se uvelike zanemaruje. Nije dovoljno da mladi na tečajevima steknu osnovna znanja jezika zemlje domaćina te da na radnom mjestu svladaju jezik svoje struke. |
| --- | --- |

4.3

Sudjelovanje u društvu izvan radnog okruženja i integracija mladih radnika migranata je široko i važno područje kojemu se trebaju osigurati mjere potpore i savjetovanja, no njega se uvelike zanemaruje. Nije dovoljno da mladi na tečajevima steknu osnovna znanja jezika zemlje domaćina te da na radnom mjestu svladaju jezik svoje struke.

| 4.4 | Puno je važnije da se snađu u novom okruženju, zadovolje osobne potrebe i aktivno uključe u društvo. Posebno je važan pristup pouzdanim informacijama, odgovarajuće usmjeravanje, aktivno korištenje jezika s brojnim konkretnim životnim situacijama kao i trajna pouzdana osobna podrška kod neuspjeha i razočaranja. |
| --- | --- |

4.4

Puno je važnije da se snađu u novom okruženju, zadovolje osobne potrebe i aktivno uključe u društvo. Posebno je važan pristup pouzdanim informacijama, odgovarajuće usmjeravanje, aktivno korištenje jezika s brojnim konkretnim životnim situacijama kao i trajna pouzdana osobna podrška kod neuspjeha i razočaranja.

| 4.5 | Savjetovanja i poticaji su, između ostalog, od velikog značaja prilikom traženja stana, u slučaju konflikata u mjestu stanovanja, kod opće organizacije svakodnevice, financijskih i poreznih pitanja, željene daljnje izobrazbe, izbora društvenih, kulturnih, vjerskih i sportskih aktivnosti, drugih načina organizacije slobodnog vremena kao i ostvarivanja građanskih prava i političkog angažmana. U svim tim slučajevima dragocjenu pomoć mogu pružiti drugi mladi stranci, zemljaci koji u zemlji domaćinu žive dulje vrijeme, kao i stariji građani zemlje domaćina koji su osobno spremni pomoći. |
| --- | --- |

4.5

Savjetovanja i poticaji su, između ostalog, od velikog značaja prilikom traženja stana, u slučaju konflikata u mjestu stanovanja, kod opće organizacije svakodnevice, financijskih i poreznih pitanja, željene daljnje izobrazbe, izbora društvenih, kulturnih, vjerskih i sportskih aktivnosti, drugih načina organizacije slobodnog vremena kao i ostvarivanja građanskih prava i političkog angažmana. U svim tim slučajevima dragocjenu pomoć mogu pružiti drugi mladi stranci, zemljaci koji u zemlji domaćinu žive dulje vrijeme, kao i stariji građani zemlje domaćina koji su osobno spremni pomoći.

| 4.6 | Kod oblikovanja mjera potpore i savjetovanja moraju se razmotriti rješenja za vrlo različite poteškoće i potrebe. Najprije se najčešće radi o početnim poteškoćama pravne, materijalne ili tehničke prirode koje se relativno lako mogu riješiti uz odgovarajuću pomoć. Puno kompliciranje je svladati prepreke u procesu socijalne integracije, za što je potrebna dugoročna i pouzdana podrška. |
| --- | --- |

4.6

Kod oblikovanja mjera potpore i savjetovanja moraju se razmotriti rješenja za vrlo različite poteškoće i potrebe. Najprije se najčešće radi o početnim poteškoćama pravne, materijalne ili tehničke prirode koje se relativno lako mogu riješiti uz odgovarajuću pomoć. Puno kompliciranje je svladati prepreke u procesu socijalne integracije, za što je potrebna dugoročna i pouzdana podrška.

| 4.7 | Kod donošenja teških odluka ili u slučaju sukoba vrlo je važno da mladim useljenicima na raspolaganju stoji osoba za kontakt – u smislu „pokrovitelja” ili „mentora” ili čak savjetnika iz programa EURES – koju mogu zamoliti za savjet i s kojom mogu razviti odnos međusobnog povjerenja. Vrlo je važno da takve osobe raspolažu s jedne strane međukulturnim iskustvom i potrebnim razumijevanjem, te s druge strane da mogu učinkovito komunicirati i pomoći drugima da si pomognu sami. |
| --- | --- |

4.7

Kod donošenja teških odluka ili u slučaju sukoba vrlo je važno da mladim useljenicima na raspolaganju stoji osoba za kontakt – u smislu „pokrovitelja” ili „mentora” ili čak savjetnika iz programa EURES – koju mogu zamoliti za savjet i s kojom mogu razviti odnos međusobnog povjerenja. Vrlo je važno da takve osobe raspolažu s jedne strane međukulturnim iskustvom i potrebnim razumijevanjem, te s druge strane da mogu učinkovito komunicirati i pomoći drugima da si pomognu sami.

5.   Nositelji i sudionici mjera potpore

| 5.1 | Veliku odgovornost nedvojbeno snose socijalni partneri i sama poduzeća koja zapošljavaju mlade iz inozemstva. Oni mogu također ponuditi savjete i konkretnu pomoć izvan radnog okruženja tako da potiču posebno starije zaposlenike da preuzmu ulogu koordinirajućih, savjetodavnih „mentora” ili „pokrovitelja” za mlade radnike migrante na radnom mjestu, ali da im pomoć i podršku nude i izvan radnog okruženja. Činjenica da je to bez potpore skoro nemoguće napraviti u manjim i srednjim poduzećima predstavlja poseban izazov za koji treba pronaći rješenja, primjerice uključivanjem takvih aktivnosti u programe financirane u okviru inicijative „Tvoj prvi posao preko mreže EURES”. |
| --- | --- |

5.1

Veliku odgovornost nedvojbeno snose socijalni partneri i sama poduzeća koja zapošljavaju mlade iz inozemstva. Oni mogu također ponuditi savjete i konkretnu pomoć izvan radnog okruženja tako da potiču posebno starije zaposlenike da preuzmu ulogu koordinirajućih, savjetodavnih „mentora” ili „pokrovitelja” za mlade radnike migrante na radnom mjestu, ali da im pomoć i podršku nude i izvan radnog okruženja. Činjenica da je to bez potpore skoro nemoguće napraviti u manjim i srednjim poduzećima predstavlja poseban izazov za koji treba pronaći rješenja, primjerice uključivanjem takvih aktivnosti u programe financirane u okviru inicijative „Tvoj prvi posao preko mreže EURES”.

| 5.2 | Organizacije civilnog društva se tradicionalno bave pretežno poteškoćama s kojima se građani susreću izvan radnog okruženja i stvaraju mogućnosti za bolju socijalnu integraciju kao i jaču povezanost društva. Te organizacije trebale bi kroz raznovrsnu ponudu mogućnosti, posebice na području društvenih, kulturnih, sportskih i drugih aktivnosti u slobodno vrijeme, koje su usmjerene na specifične poteškoće i potrebe mladih radnika migranata, ovu važnu skupinu, koja je toliko važna za našu budućnost, u još većoj mjeri uključiti u oblikovanje opće ideje svojih aktivnosti. |
| --- | --- |

5.2

Organizacije civilnog društva se tradicionalno bave pretežno poteškoćama s kojima se građani susreću izvan radnog okruženja i stvaraju mogućnosti za bolju socijalnu integraciju kao i jaču povezanost društva. Te organizacije trebale bi kroz raznovrsnu ponudu mogućnosti, posebice na području društvenih, kulturnih, sportskih i drugih aktivnosti u slobodno vrijeme, koje su usmjerene na specifične poteškoće i potrebe mladih radnika migranata, ovu važnu skupinu, koja je toliko važna za našu budućnost, u još većoj mjeri uključiti u oblikovanje opće ideje svojih aktivnosti.

| 5.3 | U okviru radnog mjesta, ali i izvan poslovnog okruženja od velike je koristi povezivati starije i iskusnije osobe s mladim migrantima. Znanje i moć prosuđivanja starijih ljudi, koji su voljni podijeliti svoja iskustva s mladima, ima posebnu vrijednost. Iz toga nastaju ne samo primjerena rješenja za probleme, već to predstavlja važan oblik dijaloga koji potiče koheziju društva, što je od velike koristi za sve sudionike. Ako pored toga sugovornici imaju raznoliku kulturnu pozadinu, to omogućuje stvaranje važnih iskustava jednog otvorenog, višedimenzionalnog društva koje svima osigurava pristup i mogućnosti sudjelovanja. |
| --- | --- |

5.3

U okviru radnog mjesta, ali i izvan poslovnog okruženja od velike je koristi povezivati starije i iskusnije osobe s mladim migrantima. Znanje i moć prosuđivanja starijih ljudi, koji su voljni podijeliti svoja iskustva s mladima, ima posebnu vrijednost. Iz toga nastaju ne samo primjerena rješenja za probleme, već to predstavlja važan oblik dijaloga koji potiče koheziju društva, što je od velike koristi za sve sudionike. Ako pored toga sugovornici imaju raznoliku kulturnu pozadinu, to omogućuje stvaranje važnih iskustava jednog otvorenog, višedimenzionalnog društva koje svima osigurava pristup i mogućnosti sudjelovanja.

| 5.4 | Unatoč svim postojećim institucijskim programima pomoći i poticanja, odlučujući faktor za uspjeh mjera nalazi se na razini osobnih odnosa. Osobna iskustva, neposredna komunikacija, individualni angažman, povjerenje u sposobnost drugih i zajednički doživljaji katalizatori su prilagodbe na novu radnu okolinu i posebice na neko drugačije društvo. Pružanje takve individualne osobne pomoći kroz izravne kontakte među ljudima važna je zadaća koju mogu obavljati strukturirane organizacije kroz svoj angažman na dobrovoljnoj osnovi. Tko može ili treba biti nositelj takve pomoći, ovisi o kulturi pojedinačne zemlje domaćina. |
| --- | --- |

5.4

Unatoč svim postojećim institucijskim programima pomoći i poticanja, odlučujući faktor za uspjeh mjera nalazi se na razini osobnih odnosa. Osobna iskustva, neposredna komunikacija, individualni angažman, povjerenje u sposobnost drugih i zajednički doživljaji katalizatori su prilagodbe na novu radnu okolinu i posebice na neko drugačije društvo. Pružanje takve individualne osobne pomoći kroz izravne kontakte među ljudima važna je zadaća koju mogu obavljati strukturirane organizacije kroz svoj angažman na dobrovoljnoj osnovi. Tko može ili treba biti nositelj takve pomoći, ovisi o kulturi pojedinačne zemlje domaćina.

| 5.5 | Važno je da se niti na nacionalnoj niti na europskoj razini ne bi smjelo težiti jedinstvenim rješenjima. Radi se o ljudskim potrebama i poteškoćama koje ne podliježu fiksnim normama, već uvijek iznova iziskuju inovativne odgovore ovisno o podrijetlu te osobe, lokalnim uvjetima i osobnoj situaciji. |
| --- | --- |

5.5

Važno je da se niti na nacionalnoj niti na europskoj razini ne bi smjelo težiti jedinstvenim rješenjima. Radi se o ljudskim potrebama i poteškoćama koje ne podliježu fiksnim normama, već uvijek iznova iziskuju inovativne odgovore ovisno o podrijetlu te osobe, lokalnim uvjetima i osobnoj situaciji.

| 5.6 | Vrlo uspješan oblik osobne pomoći predstavlja program zaklade „Senior Expert Services”. (1) U sklopu njihovog rada umirovljene osobe na dobrovoljnoj osnovi mladima na raspolaganje stavljaju svoje profesionalno znanje i svoja iskustva iz različitih područja rada-. Prijenos znanja i osobni angažman starijih osoba uvelike potiču međusobno razumijevanje, suradnju i poštovanje među generacijama, što predstavlja veliki doprinos socijalnoj koheziji društva. |
| --- | --- |

5.6

Vrlo uspješan oblik osobne pomoći predstavlja program zaklade „Senior Expert Services”. (1) U sklopu njihovog rada umirovljene osobe na dobrovoljnoj osnovi mladima na raspolaganje stavljaju svoje profesionalno znanje i svoja iskustva iz različitih područja rada-. Prijenos znanja i osobni angažman starijih osoba uvelike potiču međusobno razumijevanje, suradnju i poštovanje među generacijama, što predstavlja veliki doprinos socijalnoj koheziji društva.

| 5.7 | Za obećavajuće strategije bitno je da se postojeće mogućnosti i uspješne prakse sustavno dokumentiraju, ocjenjuju na temelju rezultata i načelno usklađuju te da se objavljuju putem ciljanih mjera informiranja. Bliska suradnja svih nositelja i odgovornih organizacijskih jedinica, kao i stalno uključivanje organizacija svih zainteresiranih strana i svih onih koje se to tiče, nužno je za uspjeh. Posebno je važno da se ispravno prepoznaju posebne potrebe i poteškoće mladih radnika migranata, ciljno usmjere strategije i mjere, primjereno upotrijebe resursi te da se osigura provjera rezultata. Mladim radnicima migrantima treba omogućiti da sudjeluju u svim odlukama i ocjenjivanjima. |
| --- | --- |

5.7

Za obećavajuće strategije bitno je da se postojeće mogućnosti i uspješne prakse sustavno dokumentiraju, ocjenjuju na temelju rezultata i načelno usklađuju te da se objavljuju putem ciljanih mjera informiranja. Bliska suradnja svih nositelja i odgovornih organizacijskih jedinica, kao i stalno uključivanje organizacija svih zainteresiranih strana i svih onih koje se to tiče, nužno je za uspjeh. Posebno je važno da se ispravno prepoznaju posebne potrebe i poteškoće mladih radnika migranata, ciljno usmjere strategije i mjere, primjereno upotrijebe resursi te da se osigura provjera rezultata. Mladim radnicima migrantima treba omogućiti da sudjeluju u svim odlukama i ocjenjivanjima.

6.   Zapažanja i moguće mjere Europske komisije

| 6.1 | Kroz mobilnost mladih zaposlenika ostvaruje se jedna od temeljnih sloboda Europske unije. Mladi koriste prilike koje im nudi migracija radne snage. Na taj način mogu se uvelike smanjiti problemi na tržištu rada kako u zemljama podrijetla, tako i u zemljama domaćinima. Poseban položaj mladih migranata EU-a zaposlenih u drugim državama članicama, koji predstavljaju vrlo važan element budućnosti Europe, treba preciznije dokumentirati, analizirati i razumjeti. |
| --- | --- |

6.1

Kroz mobilnost mladih zaposlenika ostvaruje se jedna od temeljnih sloboda Europske unije. Mladi koriste prilike koje im nudi migracija radne snage. Na taj način mogu se uvelike smanjiti problemi na tržištu rada kako u zemljama podrijetla, tako i u zemljama domaćinima. Poseban položaj mladih migranata EU-a zaposlenih u drugim državama članicama, koji predstavljaju vrlo važan element budućnosti Europe, treba preciznije dokumentirati, analizirati i razumjeti.

| 6.2 | S obzirom da integracija mladih iz drugih država članica EU-a izvan radnog mjesta u društvo zemlje domaćina u kojoj su našli posao predstavlja veliki izazov i poteškoće, njoj je potrebno posvetiti veliku pozornost. U okviru toga, Europska komisija trebala bi na razini Unije podizati svijest, dokumentirati postojeće prakse i poticati razmjenu iskustava i dijalog. |
| --- | --- |

6.2

S obzirom da integracija mladih iz drugih država članica EU-a izvan radnog mjesta u društvo zemlje domaćina u kojoj su našli posao predstavlja veliki izazov i poteškoće, njoj je potrebno posvetiti veliku pozornost. U okviru toga, Europska komisija trebala bi na razini Unije podizati svijest, dokumentirati postojeće prakse i poticati razmjenu iskustava i dijalog.

| 6.3 | Sukladno tome, treba pozvati Europsku komisiju da koristeći odgovarajuće mjere sakupi podatke o uspješnim praksama za uklanjanje poteškoća s kojima se mladi radnici migranti susreću kod sudjelovanja i uključenosti u društveni život u zemlji domaćinu. Potrebno je posvetiti posebnu pažnju međukulturnim i međugeneracijskim konceptima djelovanja u svrhu pružanja podrške ovim mladim osobama iz drugih država članica EU-a u njihovim naporima za učinkovito sudjelovanje i uključenost u društveni život u zemlji domaćinu. |
| --- | --- |

6.3

Sukladno tome, treba pozvati Europsku komisiju da koristeći odgovarajuće mjere sakupi podatke o uspješnim praksama za uklanjanje poteškoća s kojima se mladi radnici migranti susreću kod sudjelovanja i uključenosti u društveni život u zemlji domaćinu. Potrebno je posvetiti posebnu pažnju međukulturnim i međugeneracijskim konceptima djelovanja u svrhu pružanja podrške ovim mladim osobama iz drugih država članica EU-a u njihovim naporima za učinkovito sudjelovanje i uključenost u društveni život u zemlji domaćinu.

| 6.4 | Europska komisija bi trebala preporučiti državama članicama da te prakse kopiraju na kreativan način. Također bi trebalo od država članica zatražiti da obavijeste Europsku komisiju o provjerenim i inovativnim konceptima, programima i konkretnim mjerama – javnih i privatnih odgovornih tijela – za olakšanje i podržavanje društvene integracije mladih zaposlenika iz drugih država članica EU-a kako bi se pojačala razmjena iskustava o različitim ponudama i mogućnostima na ovom području. |
| --- | --- |

6.4

Europska komisija bi trebala preporučiti državama članicama da te prakse kopiraju na kreativan način. Također bi trebalo od država članica zatražiti da obavijeste Europsku komisiju o provjerenim i inovativnim konceptima, programima i konkretnim mjerama – javnih i privatnih odgovornih tijela – za olakšanje i podržavanje društvene integracije mladih zaposlenika iz drugih država članica EU-a kako bi se pojačala razmjena iskustava o različitim ponudama i mogućnostima na ovom području.

| 6.5 | Na temelju tih sakupljenih podataka Europska komisija trebala bi ocijeniti na kojim područjima je potrebno daljnje djelovanje i na koji način. Nadalje, Komisija bi trebala razviti koncept za isticanje i podržavanje odlučujućih elemenata provjerenih i inovativnih strategija i praksi u postojećim programima, platformama, fondovima i inicijativama Unije. |
| --- | --- |

6.5

Na temelju tih sakupljenih podataka Europska komisija trebala bi ocijeniti na kojim područjima je potrebno daljnje djelovanje i na koji način. Nadalje, Komisija bi trebala razviti koncept za isticanje i podržavanje odlučujućih elemenata provjerenih i inovativnih strategija i praksi u postojećim programima, platformama, fondovima i inicijativama Unije.

| 6.6 | Europska komisija bi trebala u svojim promišljanjima voditi računa o tome jesu li mladi u dovoljnoj mjeri uključeni putem svojih organizacija civilnog društva kako bi se osiguralo da su njihove potrebe i poteškoće primjereno zabilježene, shvaćene i konačno pokrivene odgovarajućim mogućnostima. |
| --- | --- |

6.6

Europska komisija bi trebala u svojim promišljanjima voditi računa o tome jesu li mladi u dovoljnoj mjeri uključeni putem svojih organizacija civilnog društva kako bi se osiguralo da su njihove potrebe i poteškoće primjereno zabilježene, shvaćene i konačno pokrivene odgovarajućim mogućnostima.

Bruxelles, 30. travnja 2014.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.ses-bonn.de/.

1

---

| 12.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 311/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 311/7

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Zapošljivost mladih – prilagođavanje osposobljavanja potrebama industrije u doba štednje

2014/C 311/02

Izvjestitelj: Dumitru FORNEA

Suizvjestitelj: Tommaso GRIMALDI

Dana 11. srpnja 2013. Europski gospodarski i socijalni odbor, sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje na temu

„Zapošljivost mladih – prilagođavanje osposobljavanja potrebama industrije u doba štednje”

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene, zaduženo za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojilo 8. travnja 2014.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 498. plenarnom zasjedanju održanom 29. i 30. travnja 2014. (sjednica od 30. travnja), sa 156 glasova za i 2 protiv.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1 | Odbor potvrđuje da ozbiljna kriza nezaposlenosti mladih zahtijeva veći napor i suradnju vlada, poslodavaca, radnika i civilnog društva u cilju promicanja, stvaranja i održavanja pristojnih (1) i održivih radnih mjesta. Ovo pitanje postalo je politički, ali i gospodarski izazov. EGSO je već naglasio da je potrebna prava strategija za rast na razini EU-a i nacionalnoj razini kako bi se poduprlo stvaranje boljih i stabilnijih radnih mjesta za mlade. EGSO smatra da je izuzetno važno da vlade ulože dojmljive napore koji će imati popravni učinak kako bi se spriječilo daljnje pogoršanje krize. |
| --- | --- |

1.1

Odbor potvrđuje da ozbiljna kriza nezaposlenosti mladih zahtijeva veći napor i suradnju vlada, poslodavaca, radnika i civilnog društva u cilju promicanja, stvaranja i održavanja pristojnih (1) i održivih radnih mjesta. Ovo pitanje postalo je politički, ali i gospodarski izazov. EGSO je već naglasio da je potrebna prava strategija za rast na razini EU-a i nacionalnoj razini kako bi se poduprlo stvaranje boljih i stabilnijih radnih mjesta za mlade. EGSO smatra da je izuzetno važno da vlade ulože dojmljive napore koji će imati popravni učinak kako bi se spriječilo daljnje pogoršanje krize.

| 1.2 | Suglasno zaključcima Europskog vijeća iz lipnja 2013., EGSO smatra da države članice trebaju uložiti sve napore kako bi osigurale da Inicijativa za zapošljavanje mladih i Jamstvo za mlade u potpunosti stupe na snagu bez odgađanja. Dodjela nacionalnih i europskih sredstava za obrazovanje i osposobljavanje, zapošljavanje mladih te dugoročnu nezaposlenost mora se znatno povećati. |
| --- | --- |

1.2

Suglasno zaključcima Europskog vijeća iz lipnja 2013., EGSO smatra da države članice trebaju uložiti sve napore kako bi osigurale da Inicijativa za zapošljavanje mladih i Jamstvo za mlade u potpunosti stupe na snagu bez odgađanja. Dodjela nacionalnih i europskih sredstava za obrazovanje i osposobljavanje, zapošljavanje mladih te dugoročnu nezaposlenost mora se znatno povećati.

| 1.3 | EGSO snažno preporučuje da se konkretni planovi djelovanja, koje su države članice već usvojile kako bi se riješila pitanja nezaposlenosti i zapošljivosti mladih, podnose na redovito ocjenjivanje, uz uključenost civilnog društva. EGSO smatra da je u tim planovima i programima potrebno poduzeti konkretne mjere kako bi se mladim diplomantima omogućilo da steknu vještine za radno mjesto, uključujući, između ostalih, stručnost u upravljanju i timskom radu, sposobnost rješavanja problema i kreativnost kako bi im se poboljšali svestranost i izgledi na tržištu rada. |
| --- | --- |

1.3

EGSO snažno preporučuje da se konkretni planovi djelovanja, koje su države članice već usvojile kako bi se riješila pitanja nezaposlenosti i zapošljivosti mladih, podnose na redovito ocjenjivanje, uz uključenost civilnog društva. EGSO smatra da je u tim planovima i programima potrebno poduzeti konkretne mjere kako bi se mladim diplomantima omogućilo da steknu vještine za radno mjesto, uključujući, između ostalih, stručnost u upravljanju i timskom radu, sposobnost rješavanja problema i kreativnost kako bi im se poboljšali svestranost i izgledi na tržištu rada.

| 1.4 | EGSO preporučuje da države članice, kao i sva uključena tijela vlasti, na zapošljivost gledaju kao na proces u tijeku koji utječe na cjelokupan radni vijek. Države članice trebale bi predvidjeti i stvoriti instrumente i uvjete koji bi pomogli ljudima da obnove, poboljšaju i procjene svoju razinu zapošljivosti. Povećanje priznavanja i transparentnosti vještina i kvalifikacija treba igrati važnu ulogu u prilagođavanju zapošljivosti mladih koji traže radna mjesta s potrebama tržišta kao i s njihovom mobilnošću. EGSO podupire politike EU-a za povećanje priznavanja i transparentnosti vještina, sposobnosti i kvalifikacija te s njima povezanih instrumenata, poput Europskog kvalifikacijskog okvira (EQF), Europske standardne klasifikacije zanimanja (ESCO), jedinstveni okvir Zajednice za transparentnost kvalifikacija i kompetencija (Europass) te sustave za osiguranje i priznavanje kvalitete. |
| --- | --- |

1.4

EGSO preporučuje da države članice, kao i sva uključena tijela vlasti, na zapošljivost gledaju kao na proces u tijeku koji utječe na cjelokupan radni vijek. Države članice trebale bi predvidjeti i stvoriti instrumente i uvjete koji bi pomogli ljudima da obnove, poboljšaju i procjene svoju razinu zapošljivosti. Povećanje priznavanja i transparentnosti vještina i kvalifikacija treba igrati važnu ulogu u prilagođavanju zapošljivosti mladih koji traže radna mjesta s potrebama tržišta kao i s njihovom mobilnošću. EGSO podupire politike EU-a za povećanje priznavanja i transparentnosti vještina, sposobnosti i kvalifikacija te s njima povezanih instrumenata, poput Europskog kvalifikacijskog okvira (EQF), Europske standardne klasifikacije zanimanja (ESCO), jedinstveni okvir Zajednice za transparentnost kvalifikacija i kompetencija (Europass) te sustave za osiguranje i priznavanje kvalitete.

| 1.5 | EGSO s uvjerenjem potvrđuje da odgovornost za zapošljivost ne leži samo na pojedincu. Zapošljivost je pitanje s kojim se moraju suočiti i podijeliti ga svi dionici: vlade, socijalni partneri, sveučilišta, škole, lokalne vlasti, pojedinačni radnici između ostalih. Snažno se preporučuju poboljšana partnerstva poduzeća s obrazovnim ustanovama, a u tom pogledu treba promicati visokokvalitetne programe obuke unutar poduzeća u skladu s načelima i metodama Europskog saveza za strukovno naukovanje i predloženim Kvalitativnim okvirom za pripravništvo |
| --- | --- |

1.5

EGSO s uvjerenjem potvrđuje da odgovornost za zapošljivost ne leži samo na pojedincu. Zapošljivost je pitanje s kojim se moraju suočiti i podijeliti ga svi dionici: vlade, socijalni partneri, sveučilišta, škole, lokalne vlasti, pojedinačni radnici između ostalih. Snažno se preporučuju poboljšana partnerstva poduzeća s obrazovnim ustanovama, a u tom pogledu treba promicati visokokvalitetne programe obuke unutar poduzeća u skladu s načelima i metodama Europskog saveza za strukovno naukovanje i predloženim Kvalitativnim okvirom za pripravništvo

| 1.6 | Države članice trebaju pružiti poticaje onim sveučilištima i odjelima za istraživanja i razvoj koji nude diplomske studije u skladu s potrebama globaliziranog tržišta. To bi također moglo biti korisno za promicanje visoke razine profesionalizma. |
| --- | --- |

1.6

Države članice trebaju pružiti poticaje onim sveučilištima i odjelima za istraživanja i razvoj koji nude diplomske studije u skladu s potrebama globaliziranog tržišta. To bi također moglo biti korisno za promicanje visoke razine profesionalizma.

| 1.7 | Zabrinut najnovijim trendovima smanjivanja proračunskih sredstava za obrazovanje u više država članica, EGSO preporučuje da države članice EU-a osiguraju dovoljno sredstava kako bi bile sigurne da prosvjetni radnici pružaju kvalitetno obrazovanje za sve. Nastavničko zanimanje ne smatra se u Europi privlačnim i pati od manjka radne snage, što je problem koji bi se u bliskoj budućnosti mogao povećati. (2) Potrebni su dostojni radni uvjeti, plaće i mirovine da bi obrazovanje postalo poželjan izbor karijere. |
| --- | --- |

1.7

Zabrinut najnovijim trendovima smanjivanja proračunskih sredstava za obrazovanje u više država članica, EGSO preporučuje da države članice EU-a osiguraju dovoljno sredstava kako bi bile sigurne da prosvjetni radnici pružaju kvalitetno obrazovanje za sve. Nastavničko zanimanje ne smatra se u Europi privlačnim i pati od manjka radne snage, što je problem koji bi se u bliskoj budućnosti mogao povećati. (2) Potrebni su dostojni radni uvjeti, plaće i mirovine da bi obrazovanje postalo poželjan izbor karijere.

| 1.8 | EGSO pozdravlja odluku Europske komisije o uspostavi programa Erasmus +, koji također potiče prekogranično stručno osposobljavanje te se nada da će, kao što je dogovoreno, bez odgađanja biti u potpunosti operativan. Posebno pozdravlja postignuti dogovor između Europskog parlamenta i Vijeća o priznavanju stručnih kvalifikacija. |
| --- | --- |

1.8

EGSO pozdravlja odluku Europske komisije o uspostavi programa Erasmus +, koji također potiče prekogranično stručno osposobljavanje te se nada da će, kao što je dogovoreno, bez odgađanja biti u potpunosti operativan. Posebno pozdravlja postignuti dogovor između Europskog parlamenta i Vijeća o priznavanju stručnih kvalifikacija.

| 1.9 | EGSO pozdravlja Okvir djelovanja za zapošljavanje mladih koji su socijalni partneri dogovorili u lipnju 2013. U vrijeme gospodarske i socijalne krize, Europa mora u potpunosti iskoristiti potencijal svojeg stanovništva iz svih društveno-gospodarskih slojeva, istovremeno osiguravajući isplativost. |
| --- | --- |

1.9

EGSO pozdravlja Okvir djelovanja za zapošljavanje mladih koji su socijalni partneri dogovorili u lipnju 2013. U vrijeme gospodarske i socijalne krize, Europa mora u potpunosti iskoristiti potencijal svojeg stanovništva iz svih društveno-gospodarskih slojeva, istovremeno osiguravajući isplativost.

| 1.10 | EGSO iznova potvrđuje svoje uvjerenje da bi inicijative EU-a osmišljene za rješavanje problema nezaposlenosti mladih trebale dovesti do konkretnih mjera koje će promicati učinkovitu industrijsku politiku usmjerenu na unapređenje europske industrije i povećanje njezine konkurentnosti na društveno prihvatljiv i održiv način. |
| --- | --- |

1.10

EGSO iznova potvrđuje svoje uvjerenje da bi inicijative EU-a osmišljene za rješavanje problema nezaposlenosti mladih trebale dovesti do konkretnih mjera koje će promicati učinkovitu industrijsku politiku usmjerenu na unapređenje europske industrije i povećanje njezine konkurentnosti na društveno prihvatljiv i održiv način.

| 1.11 | EGSO preporučuje državama članicama da posebnu pozornost obrate na negativne učinke sustavne uporabe ugovora na određeno vrijeme po mlade, što također ima važne posljedice po mreže socijalne sigurnosti (manje doprinosa) i socijalnu koheziju država članica. |
| --- | --- |

1.11

EGSO preporučuje državama članicama da posebnu pozornost obrate na negativne učinke sustavne uporabe ugovora na određeno vrijeme po mlade, što također ima važne posljedice po mreže socijalne sigurnosti (manje doprinosa) i socijalnu koheziju država članica.

| 1.12 | EGSO drži da je ulaganje u poboljšanje zapošljivosti mladih ključno za budućnost europskih gospodarstava i društava. Odobrene inicijative trebale bi biti lako pristupačne svim mladima bez diskriminacije ili rodne pristranosti te bi ih trebale pratiti konkretne mjere za uključenost. Relevantni dionici (uključujući socijalne partnere i organizacije mladih) na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, trebali bi biti uključeni u osmišljavanje, provedbu i procjenu rezultata tih inicijativa. |
| --- | --- |

1.12

EGSO drži da je ulaganje u poboljšanje zapošljivosti mladih ključno za budućnost europskih gospodarstava i društava. Odobrene inicijative trebale bi biti lako pristupačne svim mladima bez diskriminacije ili rodne pristranosti te bi ih trebale pratiti konkretne mjere za uključenost. Relevantni dionici (uključujući socijalne partnere i organizacije mladih) na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, trebali bi biti uključeni u osmišljavanje, provedbu i procjenu rezultata tih inicijativa.

| 1.13 | Treba nastaviti razvijati konkretne mjere na nacionalnoj i lokalnoj razini kako bi se ponudilo cjeloživotno učenje dostupno svima, uz sudjelovanje socijalnih partnera i civilnog društva te uz redovitu procjenu rezultata. |
| --- | --- |

1.13

Treba nastaviti razvijati konkretne mjere na nacionalnoj i lokalnoj razini kako bi se ponudilo cjeloživotno učenje dostupno svima, uz sudjelovanje socijalnih partnera i civilnog društva te uz redovitu procjenu rezultata.

| 1.14 | Kod modela učenja na radnom mjestu, poput dvojnih sustava učenja, značajni dio obuke odvija se unutar poduzeća. Mladi zaposlenici trebali bi imati mogućnost naizmjeničnog učenja u školi i obuke na radnom mjestu u poduzeću. EGSO je uvjeren u uspjeh dvojnih sustava učenja poput onih koji se već provode u pojedinim državama članicama. Zajednička odgovornost u ulaganju u budućnost kako javnog, tako i privatnog sektora, ključna je za uspjeh programa osposobljavanja. |
| --- | --- |

1.14

Kod modela učenja na radnom mjestu, poput dvojnih sustava učenja, značajni dio obuke odvija se unutar poduzeća. Mladi zaposlenici trebali bi imati mogućnost naizmjeničnog učenja u školi i obuke na radnom mjestu u poduzeću. EGSO je uvjeren u uspjeh dvojnih sustava učenja poput onih koji se već provode u pojedinim državama članicama. Zajednička odgovornost u ulaganju u budućnost kako javnog, tako i privatnog sektora, ključna je za uspjeh programa osposobljavanja.

| 1.15 | Odbor preporučuje da se poduzmu koraci za osiguranje kvalitete i relevantnosti predloženih aktivnosti te za uspostavu odgovarajućeg okvira u kojem bi odgovornosti, prava i obveze svakog dionika bile jasno uobličene i provedive u praksi. Socijalni dijalog između poslodavaca i sindikata treba i dalje razvijati i koristiti kao važan alat za prepoznavanje budućih izgleda na tržištu rada, poticanje stvaranja radnih mjesta, dijeljenje iskustava iz osposobljavanja prikladnijih potrebama tržišta rada te za poticanje mladih žena i muškaraca da usavrše svoje vještine i sposobnosti kako bi što bolje odgovorili rastućim potrebama industrije. |
| --- | --- |

1.15

Odbor preporučuje da se poduzmu koraci za osiguranje kvalitete i relevantnosti predloženih aktivnosti te za uspostavu odgovarajućeg okvira u kojem bi odgovornosti, prava i obveze svakog dionika bile jasno uobličene i provedive u praksi. Socijalni dijalog između poslodavaca i sindikata treba i dalje razvijati i koristiti kao važan alat za prepoznavanje budućih izgleda na tržištu rada, poticanje stvaranja radnih mjesta, dijeljenje iskustava iz osposobljavanja prikladnijih potrebama tržišta rada te za poticanje mladih žena i muškaraca da usavrše svoje vještine i sposobnosti kako bi što bolje odgovorili rastućim potrebama industrije.

| 1.16 | Trenutna gospodarska i socijalna kriza nameće ograničenja u proračunskim odlukama država članica EU-a, posebice onih koje su podvrgnute programima fiskalne prilagodbe, a situacija se dodatno pogoršava smanjenjem proračuna samog EU-a. Uzimajući u obzir središnju ulogu obrazovanja u razvoju uvjeta za zapošljivost, EGSO državama članicama preporučuje da unaprijede resurse namijenjene kvalitetnom obrazovanju koje ne treba smatrati izdatkom, nego neophodnim ulaganjem za prevladavanje krize i izgradnju bolje budućnosti za sve. Imajući to na umu, EGSO je podupro europsku građansku inicijativu „Obrazovanje je investicija! Nemojmo ga uračunati u deficit!”
   (3) Odbor upozorava da zbog rezova koji se primjenjuju na proračun za obrazovanje i za osposobljavanje, prijeti opasnost da se inicijative i prijedlozi od vitalne važnosti pretvore u obično iskazivanje dobrih namjera. Uzimajući u obzir važnost obrazovanja i obuke za rješavanje nezaposlenosti mladih, EGSO snažno preporučuje da EK u 2015. g. priredi „Europski dan obrazovanja i obuke”. |
| --- | --- |

1.16

Trenutna gospodarska i socijalna kriza nameće ograničenja u proračunskim odlukama država članica EU-a, posebice onih koje su podvrgnute programima fiskalne prilagodbe, a situacija se dodatno pogoršava smanjenjem proračuna samog EU-a. Uzimajući u obzir središnju ulogu obrazovanja u razvoju uvjeta za zapošljivost, EGSO državama članicama preporučuje da unaprijede resurse namijenjene kvalitetnom obrazovanju koje ne treba smatrati izdatkom, nego neophodnim ulaganjem za prevladavanje krize i izgradnju bolje budućnosti za sve. Imajući to na umu, EGSO je podupro europsku građansku inicijativu „Obrazovanje je investicija! Nemojmo ga uračunati u deficit!”
   (3) Odbor upozorava da zbog rezova koji se primjenjuju na proračun za obrazovanje i za osposobljavanje, prijeti opasnost da se inicijative i prijedlozi od vitalne važnosti pretvore u obično iskazivanje dobrih namjera. Uzimajući u obzir važnost obrazovanja i obuke za rješavanje nezaposlenosti mladih, EGSO snažno preporučuje da EK u 2015. g. priredi „Europski dan obrazovanja i obuke”.

| 1.17 | EGSO smatra da industrije i poduzeća trebaju ulagati u proizvodne pogone i provesti svoje platne i komunikacijske politike kako bi povećali privlačnost industrijskog sektora. Unapređenje dijaloga između poduzeća i udruženja stručnog osposobljavanja moglo bi predstavljati važan korak u suočavanju s pitanjem zapošljivosti te bi moglo smanjiti neusklađenost ponude i potražnje. |
| --- | --- |

1.17

EGSO smatra da industrije i poduzeća trebaju ulagati u proizvodne pogone i provesti svoje platne i komunikacijske politike kako bi povećali privlačnost industrijskog sektora. Unapređenje dijaloga između poduzeća i udruženja stručnog osposobljavanja moglo bi predstavljati važan korak u suočavanju s pitanjem zapošljivosti te bi moglo smanjiti neusklađenost ponude i potražnje.

| 1.18 | Sve inicijative usvojene za poboljšanje zapošljivosti mladih treba primjereno financirati iz Europskog socijalnog fonda (ESF) i drugih strukturnih fondova. Kada je riječ o korištenju strukturnih fondova, EGSO preporučuje da se poseban naglasak stavi na zapošljivost mladih te, gdje je to prikladno, na prenamjenu neiskorištenih financijskih sredstava. |
| --- | --- |

1.18

Sve inicijative usvojene za poboljšanje zapošljivosti mladih treba primjereno financirati iz Europskog socijalnog fonda (ESF) i drugih strukturnih fondova. Kada je riječ o korištenju strukturnih fondova, EGSO preporučuje da se poseban naglasak stavi na zapošljivost mladih te, gdje je to prikladno, na prenamjenu neiskorištenih financijskih sredstava.

2.   Uvod

| 2.1 | Europska industrija sastoji se od širokog raspona poduzeća, uključujući velike kompanije, mala i srednja poduzeća te mikroindustrije s različitim potrebama za radnom snagom. Stoga su joj potrebni radnici koji posjeduju različite vještine i sposobnosti. Te razlike treba uzeti u obzir prilikom osmišljavanja obrazovnih sustava i sustava za osposobljavanje. Socijalni dijalog između poslodavaca i sindikata treba i dalje razvijati i koristiti kao važan alat za prepoznavanje budućih izgleda na tržištu rada, poticanje stvaranja radnih mjesta, dijeljenje iskustava iz osposobljavanja prikladnijih potrebama tržišta rada te za poticanje mladih žena i muškaraca da usavrše svoje vještine i sposobnosti kako bi što bolje odgovorili rastućim potrebama industrije. |
| --- | --- |

2.1

Europska industrija sastoji se od širokog raspona poduzeća, uključujući velike kompanije, mala i srednja poduzeća te mikroindustrije s različitim potrebama za radnom snagom. Stoga su joj potrebni radnici koji posjeduju različite vještine i sposobnosti. Te razlike treba uzeti u obzir prilikom osmišljavanja obrazovnih sustava i sustava za osposobljavanje. Socijalni dijalog između poslodavaca i sindikata treba i dalje razvijati i koristiti kao važan alat za prepoznavanje budućih izgleda na tržištu rada, poticanje stvaranja radnih mjesta, dijeljenje iskustava iz osposobljavanja prikladnijih potrebama tržišta rada te za poticanje mladih žena i muškaraca da usavrše svoje vještine i sposobnosti kako bi što bolje odgovorili rastućim potrebama industrije.

| 2.2 | EU i države članice trebaju industrijsku politiku koja bi pospješila rast i potakla stvaranje novih visokokvalitetnih radnih mjesta. (4) Komisija smatra da je potrebno snažno partnerstvo EU-a, država članica i industrije, kako bi se osigurao učinkovit okvir za suradnju i potaknula ulaganja u tehnologije i ljudske resurse čime bi se europskom industrijskom sektoru dala prednost nad svjetskim konkurentima. U cilju rješavanja tog pitanja i općeg problema zapošljivosti u industriji, EK je dala jamstva (5) da će jedan od stupova nove industrijske politike biti ulaganje u ljude i vještine. |
| --- | --- |

2.2

EU i države članice trebaju industrijsku politiku koja bi pospješila rast i potakla stvaranje novih visokokvalitetnih radnih mjesta. (4) Komisija smatra da je potrebno snažno partnerstvo EU-a, država članica i industrije, kako bi se osigurao učinkovit okvir za suradnju i potaknula ulaganja u tehnologije i ljudske resurse čime bi se europskom industrijskom sektoru dala prednost nad svjetskim konkurentima. U cilju rješavanja tog pitanja i općeg problema zapošljivosti u industriji, EK je dala jamstva (5) da će jedan od stupova nove industrijske politike biti ulaganje u ljude i vještine.

| 2.3 | Financijska kriza koja je započela 2008. ozbiljno je naštetila mnogim europskim gospodarstvima i do sada je oporavak bio vrlo spor. Kriza nezaposlenosti mladih problem je koji bi mogao dodatno otežati oporavak i čije bi posljedice za budućnost mogle postati još više zabrinjavajuće, pa zahtijeva suradnju vlada, poslodavaca, radnika i civilnog društva na promicanju, stvaranju i očuvanju pristojnih i produktivnih radnih mjesta. |
| --- | --- |

2.3

Financijska kriza koja je započela 2008. ozbiljno je naštetila mnogim europskim gospodarstvima i do sada je oporavak bio vrlo spor. Kriza nezaposlenosti mladih problem je koji bi mogao dodatno otežati oporavak i čije bi posljedice za budućnost mogle postati još više zabrinjavajuće, pa zahtijeva suradnju vlada, poslodavaca, radnika i civilnog društva na promicanju, stvaranju i očuvanju pristojnih i produktivnih radnih mjesta.

| 2.4 | Čini se da europski čelnici ovu krizu ozbiljno shvaćaju, ali kao što je Odbor naglasio u prethodnim mišljenjima (6), nove inicijative neće pomoći riješiti taj problem ukoliko se ne pozabave njegovim korijenima. Ovo pitanje postalo je politički, ali i gospodarski izazov. Bilo bi pogrešno generalizirati – stanje sigurno nije jednako u svakoj zemlji i na lokalnoj razini, ali za mnoge je mlade Europljane, međutim, završiti i financirati studij, pronaći ne samo privremeni posao ili pripravništvo već pravo radno mjesto, započeti vlastiti projekt ili posao, živjeti samostalno ili podizati obitelji, sve dio iste svakodnevne borbe. Iako nezaposlenost nije nova pojava u Europi, sve veća nezaposlenost mladih jedna je od najvidljivijih posljedica trenutne gospodarske krize, kako zbog razaranja postojećih radnih mjesta, tako i zbog nestvaranja novih. (7) |
| --- | --- |

2.4

Čini se da europski čelnici ovu krizu ozbiljno shvaćaju, ali kao što je Odbor naglasio u prethodnim mišljenjima (6), nove inicijative neće pomoći riješiti taj problem ukoliko se ne pozabave njegovim korijenima. Ovo pitanje postalo je politički, ali i gospodarski izazov. Bilo bi pogrešno generalizirati – stanje sigurno nije jednako u svakoj zemlji i na lokalnoj razini, ali za mnoge je mlade Europljane, međutim, završiti i financirati studij, pronaći ne samo privremeni posao ili pripravništvo već pravo radno mjesto, započeti vlastiti projekt ili posao, živjeti samostalno ili podizati obitelji, sve dio iste svakodnevne borbe. Iako nezaposlenost nije nova pojava u Europi, sve veća nezaposlenost mladih jedna je od najvidljivijih posljedica trenutne gospodarske krize, kako zbog razaranja postojećih radnih mjesta, tako i zbog nestvaranja novih. (7)

| 2.5 | Mnoge pozitivne inicijative EU-a (poput Jamstva za mlade) ponudit će programe poslovnog osposobljavanja i strukovnog naukovanja. Međutim, one ne jamče uvijek pristup radnom mjestu, a to ističe veliki nesklad: radna mjesta obično su posljedica gospodarskog rasta. EGSO je već naglasio da je potrebna prava strategija za rast na razini EU-a i nacionalnoj razini kako bi se poduprlo stvaranje boljih i stabilnijih radnih mjesta za mlade. EGSO smatra da je izuzetno važno da vlade ulože dojmljive napore koji će imati popravni učinak kako bi se spriječilo daljnje pogoršanje krize. Kao što je EK ukazala, „u rukama mladih je ključ budućeg dinamizma i blagostanja Europe”. (8) |
| --- | --- |

2.5

Mnoge pozitivne inicijative EU-a (poput Jamstva za mlade) ponudit će programe poslovnog osposobljavanja i strukovnog naukovanja. Međutim, one ne jamče uvijek pristup radnom mjestu, a to ističe veliki nesklad: radna mjesta obično su posljedica gospodarskog rasta. EGSO je već naglasio da je potrebna prava strategija za rast na razini EU-a i nacionalnoj razini kako bi se poduprlo stvaranje boljih i stabilnijih radnih mjesta za mlade. EGSO smatra da je izuzetno važno da vlade ulože dojmljive napore koji će imati popravni učinak kako bi se spriječilo daljnje pogoršanje krize. Kao što je EK ukazala, „u rukama mladih je ključ budućeg dinamizma i blagostanja Europe”. (8)

| 2.6 | Za pojam „zapošljivost” ne postoji jedinstvena općeprihvaćena definicija, već je riječ o dinamičkom pojmu i postoji opći trend njegova širenja kako bi obuhvatio i kontekstualne činitelje. Unatoč važnosti koncepta zapošljivosti u raspravama o tržištu rada, teško ga je izmjeriti i postoje višestruki pristupi za njegovo definiranje. Kao takva, zapošljivost je pod utjecajem čimbenika kako ponude tako i potražnje, a na njih pojedinac često ne može utjecati. U vrijeme gospodarske i socijalne krize, Europa treba u potpunosti iskoristiti moguću kreativnost, energiju i sposobnosti svojeg stanovništva iz svih društveno-gospodarskih slojeva. Jake i vrlo aktivne organizacije civilnog društva igraju važnu pokretačku ulogu. |
| --- | --- |

2.6

Za pojam „zapošljivost” ne postoji jedinstvena općeprihvaćena definicija, već je riječ o dinamičkom pojmu i postoji opći trend njegova širenja kako bi obuhvatio i kontekstualne činitelje. Unatoč važnosti koncepta zapošljivosti u raspravama o tržištu rada, teško ga je izmjeriti i postoje višestruki pristupi za njegovo definiranje. Kao takva, zapošljivost je pod utjecajem čimbenika kako ponude tako i potražnje, a na njih pojedinac često ne može utjecati. U vrijeme gospodarske i socijalne krize, Europa treba u potpunosti iskoristiti moguću kreativnost, energiju i sposobnosti svojeg stanovništva iz svih društveno-gospodarskih slojeva. Jake i vrlo aktivne organizacije civilnog društva igraju važnu pokretačku ulogu.

| 2.7 | Zapošljivost uvelike određuju kvaliteta i relevantnost obrazovanja i obuke koje pružaju nacionalne i lokalne vlasti. Iako uočava da lokalne vlasti nastoje uspostaviti pravu ravnotežu kako bi omogućile poboljšanja u tom smislu, EGSO smatra da trenutačni sustavi obrazovanja i obuke ne odražavaju uvijek dosljedno odluke donesene na europskoj razini. Unatoč tome što je Komisija, u sklopu modela otvorenog usklađivanja (OMC), lokalne vlasti pozvala da podijele odgovore svojih institucija na probleme mobilnosti i obuke mladih, poboljšaju kvalitetu obuke, certifikacije i ažuriranja, prikladno odgovaraju na potrebe tržišta rada, poštuju raspored postignuća povezanih sa zajedničkim ciljevima, mjerilima i rezultatima, analiziraju i uključe nalaze studija i istraživanja, još ima previše institucijskih prepreka, a izostanak prave predanosti sprječava stvaranje stvarnog zajedničkog europskog prostora obrazovanja i obuke. |
| --- | --- |

2.7

Zapošljivost uvelike određuju kvaliteta i relevantnost obrazovanja i obuke koje pružaju nacionalne i lokalne vlasti. Iako uočava da lokalne vlasti nastoje uspostaviti pravu ravnotežu kako bi omogućile poboljšanja u tom smislu, EGSO smatra da trenutačni sustavi obrazovanja i obuke ne odražavaju uvijek dosljedno odluke donesene na europskoj razini. Unatoč tome što je Komisija, u sklopu modela otvorenog usklađivanja (OMC), lokalne vlasti pozvala da podijele odgovore svojih institucija na probleme mobilnosti i obuke mladih, poboljšaju kvalitetu obuke, certifikacije i ažuriranja, prikladno odgovaraju na potrebe tržišta rada, poštuju raspored postignuća povezanih sa zajedničkim ciljevima, mjerilima i rezultatima, analiziraju i uključe nalaze studija i istraživanja, još ima previše institucijskih prepreka, a izostanak prave predanosti sprječava stvaranje stvarnog zajedničkog europskog prostora obrazovanja i obuke.

| 2.8 | Poslodavci su upoznati s vještinama i sposobnostima današnjih zaposlenika, ali trebaju biti informiraniji o vještinama i sposobnostima budućih zaposlenika na radnom mjestu koje odlikuju brze promjene, posebice imajući u vidu razvoja tehnologija zbog kojih je od vitalne važnosti da zaposlenici neprekidno usvajaju i obnavljaju svoje vještine. S obzirom da poduzeća imaju različite značajke i potrebe, iznimno je važna fleksibilnost i prilagodljivost obrazovanja i stručnog osposobljavanja u vještinama koje podučavaju. Kao što je EGSO naglasio u svom mišljenju SOC/476, postoji snažna potreba za boljom i relevantnijom suradnjom obrazovnih ustanova na svim razinama i industrije. |
| --- | --- |

2.8

Poslodavci su upoznati s vještinama i sposobnostima današnjih zaposlenika, ali trebaju biti informiraniji o vještinama i sposobnostima budućih zaposlenika na radnom mjestu koje odlikuju brze promjene, posebice imajući u vidu razvoja tehnologija zbog kojih je od vitalne važnosti da zaposlenici neprekidno usvajaju i obnavljaju svoje vještine. S obzirom da poduzeća imaju različite značajke i potrebe, iznimno je važna fleksibilnost i prilagodljivost obrazovanja i stručnog osposobljavanja u vještinama koje podučavaju. Kao što je EGSO naglasio u svom mišljenju SOC/476, postoji snažna potreba za boljom i relevantnijom suradnjom obrazovnih ustanova na svim razinama i industrije.

| 2.9 | Uzimajući u obzir da obrazovanje i stručno osposobljavanje nisu jedini elementi koji oblikuju zapošljivost pojedinca, usredotočenost samo na obrazovanje čini se suviše restriktivnim pristupom. Programe za kvalitetu pripravništva, učenje ili pripravništva temeljena na radu (u školi ili poduzećima) i ciljane programe zapošljavanja treba smatrati ključnim načinima za dovođenje mladih žena i muškaraca na tržište rada, ali ih se ne može smatrati konačnim rješenjem za problem zapošljivosti. Važno je prepoznati da su tržišta rada, baš kao i gospodarske institucije, sastavni dio društva i kulture te da neslužbena pravila i običaji također oblikuju praksu tržišta rada. |
| --- | --- |

2.9

Uzimajući u obzir da obrazovanje i stručno osposobljavanje nisu jedini elementi koji oblikuju zapošljivost pojedinca, usredotočenost samo na obrazovanje čini se suviše restriktivnim pristupom. Programe za kvalitetu pripravništva, učenje ili pripravništva temeljena na radu (u školi ili poduzećima) i ciljane programe zapošljavanja treba smatrati ključnim načinima za dovođenje mladih žena i muškaraca na tržište rada, ali ih se ne može smatrati konačnim rješenjem za problem zapošljivosti. Važno je prepoznati da su tržišta rada, baš kao i gospodarske institucije, sastavni dio društva i kulture te da neslužbena pravila i običaji također oblikuju praksu tržišta rada.

| 2.10 | EGSO smatra da se ono što je raspravljeno i odobreno na europskoj razini u vezi s obrazovanjem i obukom ne može svesti na puku razmjenu dobre prakse. U tom se smislu nada da će sustavi obuke biti u stanju odgovoriti na potrebe zapošljavanja, stvarajući nove profesionalce koji se mogu nositi sa stalnim promjenama organizacije rada i suvremenim društvom. Uzimajući, stoga, u obzir rokove navedene za Strateški okvir za europsku suradnju u obrazovanju i obuci (ET 2020.) i Deklaraciju iz Bruggea, EGSO poziva na procjenu i pažljivu analizu načina na koji se obveze provode u djelo a ciljevi ostvaruju. |
| --- | --- |

2.10

EGSO smatra da se ono što je raspravljeno i odobreno na europskoj razini u vezi s obrazovanjem i obukom ne može svesti na puku razmjenu dobre prakse. U tom se smislu nada da će sustavi obuke biti u stanju odgovoriti na potrebe zapošljavanja, stvarajući nove profesionalce koji se mogu nositi sa stalnim promjenama organizacije rada i suvremenim društvom. Uzimajući, stoga, u obzir rokove navedene za Strateški okvir za europsku suradnju u obrazovanju i obuci (ET 2020.) i Deklaraciju iz Bruggea, EGSO poziva na procjenu i pažljivu analizu načina na koji se obveze provode u djelo a ciljevi ostvaruju.

3.   Opće napomene

| 3.1 | Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI) u brojnim mišljenjima ističe mnoštvo gospodarskih, industrijskih i socijalnih pitanja uključujući zapošljivost i prekvalificiranje, posebice tijekom trenutne krize. (9) U vezi s predloženom inicijativom Jamstvo za zapošljavanje mladih koju je Komisija odobrila u lipnju 2013., europski socijalni partneri (10) predstavili su Okvir zajedničkog djelovanja za zapošljavanje mladih usredotočen na znanje, prijelaz iz škole na posao, zapošljavanje i razvoj poduzetništva. |
| --- | --- |

3.1

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI) u brojnim mišljenjima ističe mnoštvo gospodarskih, industrijskih i socijalnih pitanja uključujući zapošljivost i prekvalificiranje, posebice tijekom trenutne krize. (9) U vezi s predloženom inicijativom Jamstvo za zapošljavanje mladih koju je Komisija odobrila u lipnju 2013., europski socijalni partneri (10) predstavili su Okvir zajedničkog djelovanja za zapošljavanje mladih usredotočen na znanje, prijelaz iz škole na posao, zapošljavanje i razvoj poduzetništva.

| 3.2 | Mladi predstavljaju sadašnjost i budućnost Europe te su bogati izvor dinamizma za naša društva. Međutim, socijalna i gospodarska uključenost mladih podrazumijeva i zahtijeva niz uspješnih tranzicija. U kontekstu u kojem je tranzicija u odrasli život postala složenija, kvalitetno obrazovanje za svih i uključiva tržišta rada ključna su sredstva za uspješno ostvarenje tih tranzicija. Potreban je sveobuhvatan pristup kojim će se poticati dinamična, otvorena i mobilna tržišta rada za mlade uz pomoć mjera i prikladnih resursa usmjerenih na stvaranje brojnijih i kvalitetnijih radnih mjesta, visokokvalitetne obrazovne rezultate te bolju usklađenost ponude i potražnje za vještinama, a koje će uključivati i širenje učenja na radnom mjestu diljem Europe. |
| --- | --- |

3.2

Mladi predstavljaju sadašnjost i budućnost Europe te su bogati izvor dinamizma za naša društva. Međutim, socijalna i gospodarska uključenost mladih podrazumijeva i zahtijeva niz uspješnih tranzicija. U kontekstu u kojem je tranzicija u odrasli život postala složenija, kvalitetno obrazovanje za svih i uključiva tržišta rada ključna su sredstva za uspješno ostvarenje tih tranzicija. Potreban je sveobuhvatan pristup kojim će se poticati dinamična, otvorena i mobilna tržišta rada za mlade uz pomoć mjera i prikladnih resursa usmjerenih na stvaranje brojnijih i kvalitetnijih radnih mjesta, visokokvalitetne obrazovne rezultate te bolju usklađenost ponude i potražnje za vještinama, a koje će uključivati i širenje učenja na radnom mjestu diljem Europe.

| 3.3 | Organizacije civilnog društva u mnogim državama članicama (posebice u onim najteže pogođenim trenutnom krizom) na različite su načine naglašavale važnost kombiniranja individualnog pristupa potrebama tržišta rada s kolektivnim pristupom (kontekst, okruženje, organizacija rada i radni uvjeti) koji bi uzeo u obzir očekivanja i ambicije mladih. Kako bi postale u potpunosti učinkovite, takve mjere treba potaknuti pomoću europskih fondova i mjera za poticanje rasta, a ne ih u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih ograničiti na 6-8 milijardi eura, što je svota koju treba znatno povećati. |
| --- | --- |

3.3

Organizacije civilnog društva u mnogim državama članicama (posebice u onim najteže pogođenim trenutnom krizom) na različite su načine naglašavale važnost kombiniranja individualnog pristupa potrebama tržišta rada s kolektivnim pristupom (kontekst, okruženje, organizacija rada i radni uvjeti) koji bi uzeo u obzir očekivanja i ambicije mladih. Kako bi postale u potpunosti učinkovite, takve mjere treba potaknuti pomoću europskih fondova i mjera za poticanje rasta, a ne ih u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih ograničiti na 6-8 milijardi eura, što je svota koju treba znatno povećati.

4.   Posebne napomene

| 4.1 | Načela i metode rada Europskog saveza za strukovno naukovanje i Kvalitativnog okvira za pripravništvo osnažuju EGSO-ovo uvjerenje da su strukovna naukovanja, stažiranja u poduzećima i pripravništva važna sredstva za mlade da steknu vještine i radno iskustvo, pa trebaju činiti dio poslovnih strategija poduzeća. Odbor preporučuje državama članicama i industriji da osiguraju kvalitetu i relevantnost predloženih aktivnosti te da uspostave odgovarajući okvir u kojem bi odgovornosti i obveze svakog dionika bile jasno formulirane i primjenjive u praksi. |
| --- | --- |

4.1

Načela i metode rada Europskog saveza za strukovno naukovanje i Kvalitativnog okvira za pripravništvo osnažuju EGSO-ovo uvjerenje da su strukovna naukovanja, stažiranja u poduzećima i pripravništva važna sredstva za mlade da steknu vještine i radno iskustvo, pa trebaju činiti dio poslovnih strategija poduzeća. Odbor preporučuje državama članicama i industriji da osiguraju kvalitetu i relevantnost predloženih aktivnosti te da uspostave odgovarajući okvir u kojem bi odgovornosti i obveze svakog dionika bile jasno formulirane i primjenjive u praksi.

| 4.2 | Uzimajući u obzir da je stjecanje priznate sveučilišne diplome na različitim razinama važno ali ne više i dovoljno, Odbor smatra da tijekom provedbe planova i programa Jamstva za mlade treba poduzeti konkretne mjere kako bi se mladim diplomantima omogućilo da steknu vještine za radno mjesto, uključujući, između ostalih, stručnost u upravljanju i timskom radu, sposobnosti rješavanja problema i kreativnosti, kako bi im se poboljšali izgledi na tržištu rada. |
| --- | --- |

4.2

Uzimajući u obzir da je stjecanje priznate sveučilišne diplome na različitim razinama važno ali ne više i dovoljno, Odbor smatra da tijekom provedbe planova i programa Jamstva za mlade treba poduzeti konkretne mjere kako bi se mladim diplomantima omogućilo da steknu vještine za radno mjesto, uključujući, između ostalih, stručnost u upravljanju i timskom radu, sposobnosti rješavanja problema i kreativnosti, kako bi im se poboljšali izgledi na tržištu rada.

| 4.3 | Kod modela učenja na radnom mjestu, poput dvojnih sustava učenja, značajni dio obuke odvija se unutar poduzeća. Mladi zaposlenici trebali bi imati mogućnost naizmjeničnog učenja u školi i obuke na radnom mjestu u poduzeću. EGSO je uvjeren u uspjeh dvojnih sustava učenja poput onih koji se već provode u pojedinim državama članicama. Zajednička odgovornost u ulaganju u budućnost kako javnog, tako i privatnog sektora, ključna je za uspjeh programa osposobljavanja. |
| --- | --- |

4.3

Kod modela učenja na radnom mjestu, poput dvojnih sustava učenja, značajni dio obuke odvija se unutar poduzeća. Mladi zaposlenici trebali bi imati mogućnost naizmjeničnog učenja u školi i obuke na radnom mjestu u poduzeću. EGSO je uvjeren u uspjeh dvojnih sustava učenja poput onih koji se već provode u pojedinim državama članicama. Zajednička odgovornost u ulaganju u budućnost kako javnog, tako i privatnog sektora, ključna je za uspjeh programa osposobljavanja.

| 4.4 | Poticanje učenja ima smisla ako ono ne ovisi jedino o trudu koji svaki pojedinac može i mora sam uložiti. U protivnom će skupine koje su već u najnepovoljnijem položaju ili su marginalizirane i dalje kolektivno ostati isključene. Treba nastaviti razvijati konkretne mjere na nacionalnoj i lokalnoj razini kako bi se ponudilo cjeloživotno učenje dostupno svima, uz sudjelovanje socijalnih partnera i civilnog društva te uz redovitu procjenu rezultata. |
| --- | --- |

4.4

Poticanje učenja ima smisla ako ono ne ovisi jedino o trudu koji svaki pojedinac može i mora sam uložiti. U protivnom će skupine koje su već u najnepovoljnijem položaju ili su marginalizirane i dalje kolektivno ostati isključene. Treba nastaviti razvijati konkretne mjere na nacionalnoj i lokalnoj razini kako bi se ponudilo cjeloživotno učenje dostupno svima, uz sudjelovanje socijalnih partnera i civilnog društva te uz redovitu procjenu rezultata.

| 4.5 | Prilikom preispitivanja sustava obrazovanja i obuke, važno je osigurati da obrazovanje može ostati privlačnim i konkurentnim zanimanjem. Revitalizacija nastavničkog zanimanja također je u skladu s razvojnim potrebama na tržištu rada. Nastavnici trebaju biti visokomotivirani i dobro pripremljeni kako bi se mogli nositi s čitavim nizom zahtijeva društva, industrije i učenika. |
| --- | --- |

4.5

Prilikom preispitivanja sustava obrazovanja i obuke, važno je osigurati da obrazovanje može ostati privlačnim i konkurentnim zanimanjem. Revitalizacija nastavničkog zanimanja također je u skladu s razvojnim potrebama na tržištu rada. Nastavnici trebaju biti visokomotivirani i dobro pripremljeni kako bi se mogli nositi s čitavim nizom zahtijeva društva, industrije i učenika.

| 4.6 | Obrazovanje, osposobljavanje i profesionalna orijentacija trebali bi pružiti podršku mladim ženama i muškarcima u njihovim naporima za stjecanjem boljeg obrazovanja, kvalifikacija i vještina. Materijali za profesionalnu orijentaciju trebali bi sadržavati jasne informacije o dostupnim poslovima i izgledima za karijeru na tržištu rada. (11) EGSO je pozdravio odluku Europske komisije o uspostavi programa Erasmus+, koji također potiče prekogranično stručno osposobljavanje te se nada da će, kao što je dogovoreno, biti u potpunosti operativan 2014. godine. Posebno pozdravlja nedavno postignuti dogovor između Europskog parlamenta i Vijeća o priznavanju stručnih kvalifikacija. |
| --- | --- |

4.6

Obrazovanje, osposobljavanje i profesionalna orijentacija trebali bi pružiti podršku mladim ženama i muškarcima u njihovim naporima za stjecanjem boljeg obrazovanja, kvalifikacija i vještina. Materijali za profesionalnu orijentaciju trebali bi sadržavati jasne informacije o dostupnim poslovima i izgledima za karijeru na tržištu rada. (11) EGSO je pozdravio odluku Europske komisije o uspostavi programa Erasmus+, koji također potiče prekogranično stručno osposobljavanje te se nada da će, kao što je dogovoreno, biti u potpunosti operativan 2014. godine. Posebno pozdravlja nedavno postignuti dogovor između Europskog parlamenta i Vijeća o priznavanju stručnih kvalifikacija.

| 4.7 | Države članice trebaju pružiti poticaje onim sveučilištima i odjelima za istraživanja i razvoj koji nude diplomske studije u skladu s potrebama globaliziranog tržišta. |
| --- | --- |

4.7

Države članice trebaju pružiti poticaje onim sveučilištima i odjelima za istraživanja i razvoj koji nude diplomske studije u skladu s potrebama globaliziranog tržišta.

| 4.8 | Uvođenje obveznog osposobljavanja moglo bi se smatrati vrstom „osiguranja za karijeru”. Međutim, pripravništva i stručna naukovanja ne smiju postati način širenja jeftine ili neplaćene radne snage. Potrebno je prepoznati najbolje prakse industrije i ne tolerirati zloupotrebe. Bilo koji vremenski period učenja ili osposobljavanja mora rezultirati diplomom ili potvrdom u kojoj se priznaju stečene kvalifikacije. |
| --- | --- |

4.8

Uvođenje obveznog osposobljavanja moglo bi se smatrati vrstom „osiguranja za karijeru”. Međutim, pripravništva i stručna naukovanja ne smiju postati način širenja jeftine ili neplaćene radne snage. Potrebno je prepoznati najbolje prakse industrije i ne tolerirati zloupotrebe. Bilo koji vremenski period učenja ili osposobljavanja mora rezultirati diplomom ili potvrdom u kojoj se priznaju stečene kvalifikacije.

| 4.9 | Uzimajući u obzir postojeće razlike između mladih muškaraca i žena koji ulaze na tržište rada, EGSO naglašava važnost pristupanja nezaposlenosti mladih s odgovarajućeg rodnog gledišta, uključujući konkretno djelovanje gdje je potrebno. Stoga se u Preporuci Vijeća o uspostavi programa Jamstvo za mlade navodi da u programima jamstva za mlade treba obratiti pozornost na spol i raznolikost mladih na koje se te mjere odnose. (12) |
| --- | --- |

4.9

Uzimajući u obzir postojeće razlike između mladih muškaraca i žena koji ulaze na tržište rada, EGSO naglašava važnost pristupanja nezaposlenosti mladih s odgovarajućeg rodnog gledišta, uključujući konkretno djelovanje gdje je potrebno. Stoga se u Preporuci Vijeća o uspostavi programa Jamstvo za mlade navodi da u programima jamstva za mlade treba obratiti pozornost na spol i raznolikost mladih na koje se te mjere odnose. (12)

| 4.10 | Za unapređenje zapošljivosti, potrebno je uložiti sve moguće napore kako bi se uzeli u obzir stvarni uvjeti na terenu. Što se više u političkim mjerama to bude i činilo, time će se više biti u prilici povećati zapošljivost. Sve aktivnosti osmišljene u cilju poticanja gospodarskog razvoja moraju biti povezane s uvjetima na terenu, budući da je to jedini put ka održivoj izvrsnosti. Uspostava lokalnih partnerstva bit će korisna za jačanje dijaloga i aktivnosti za borbu protiv nezaposlenosti mladih. Lokalne institucije, sveučilišta, organizacije mladih, tijela javnih vlasti i stručnog osposobljavanja, sindikati i poslodavci koji djeluju na istom lokalnom području trebali bi pronaći način zajedničke suradnje u cilju osmišljavanja potencijalnih zajedničkih strategija. Lokalna obilježja i potrebe na taj će se način bolje prepoznavati i uzimati u obzir kako bi se poboljšale mogućnosti zapošljavanja mladih. |
| --- | --- |

4.10

Za unapređenje zapošljivosti, potrebno je uložiti sve moguće napore kako bi se uzeli u obzir stvarni uvjeti na terenu. Što se više u političkim mjerama to bude i činilo, time će se više biti u prilici povećati zapošljivost. Sve aktivnosti osmišljene u cilju poticanja gospodarskog razvoja moraju biti povezane s uvjetima na terenu, budući da je to jedini put ka održivoj izvrsnosti. Uspostava lokalnih partnerstva bit će korisna za jačanje dijaloga i aktivnosti za borbu protiv nezaposlenosti mladih. Lokalne institucije, sveučilišta, organizacije mladih, tijela javnih vlasti i stručnog osposobljavanja, sindikati i poslodavci koji djeluju na istom lokalnom području trebali bi pronaći način zajedničke suradnje u cilju osmišljavanja potencijalnih zajedničkih strategija. Lokalna obilježja i potrebe na taj će se način bolje prepoznavati i uzimati u obzir kako bi se poboljšale mogućnosti zapošljavanja mladih.

| 4.11 | Države članice trebaju uključiti tečajeve poduzetništva u školske programe i promicati poduzetništvo u modelima učenja na radnom mjestu, u skladu s novim Akcijskim planom za razvoj poduzetništva 2020., koji je pokrenula Europska komisija. Poduzetništvo bi trebalo promatrati kao široki koncept koji obuhvaća više od samog pokretanja novog poduzeća. Ljudi moraju naučiti i razumjeti kako da budu poduzetnici u vlastitim životima od rane dobi. Obrazovanje za poduzetništvo treba pripremiti ljude za život podučavajući ih da pokažu inicijativu, preuzmu odgovornost i analiziraju stanja. EGSO smatra da je razvijanje vještina i sposobnosti, poput kreativnosti, inicijative, ustrajnosti i timskog rada bitno za sve, a ne samo za buduće poduzetnike koji žele pokrenuti posao. Te vještine trebaju osposobiti naraštaje da učinkovito rade u svim sektorima i usmjeravaju infrastrukturu potrebnu za uspješno europsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

4.11

Države članice trebaju uključiti tečajeve poduzetništva u školske programe i promicati poduzetništvo u modelima učenja na radnom mjestu, u skladu s novim Akcijskim planom za razvoj poduzetništva 2020., koji je pokrenula Europska komisija. Poduzetništvo bi trebalo promatrati kao široki koncept koji obuhvaća više od samog pokretanja novog poduzeća. Ljudi moraju naučiti i razumjeti kako da budu poduzetnici u vlastitim životima od rane dobi. Obrazovanje za poduzetništvo treba pripremiti ljude za život podučavajući ih da pokažu inicijativu, preuzmu odgovornost i analiziraju stanja. EGSO smatra da je razvijanje vještina i sposobnosti, poput kreativnosti, inicijative, ustrajnosti i timskog rada bitno za sve, a ne samo za buduće poduzetnike koji žele pokrenuti posao. Te vještine trebaju osposobiti naraštaje da učinkovito rade u svim sektorima i usmjeravaju infrastrukturu potrebnu za uspješno europsko gospodarstvo.

| 4.12 | Komisija priznaje da je Europi „potrebna temeljita i dalekosežna promjena kulture” (13), kako bi u učionice uvela učinkovite metode učenja o poduzetništvu. EGSO također predlaže uvođenje promjena u nastavničku obuku i preporučuje državama članicama da osiguraju dostatnu potporu za osposobljavanje nastavnika na tom području. Uspješno provođenje politike ovisi o odgovarajućem osoblju koje treba obučavati i podupirati. |
| --- | --- |

4.12

Komisija priznaje da je Europi „potrebna temeljita i dalekosežna promjena kulture” (13), kako bi u učionice uvela učinkovite metode učenja o poduzetništvu. EGSO također predlaže uvođenje promjena u nastavničku obuku i preporučuje državama članicama da osiguraju dostatnu potporu za osposobljavanje nastavnika na tom području. Uspješno provođenje politike ovisi o odgovarajućem osoblju koje treba obučavati i podupirati.

| 4.13 | EGSO je već u ranijim mišljenjima (14) upozorio na posljedice smanjenja uloge ugovora o stalnom radnom odnosu na zaposlenje mladih žena i muškaraca te preporučio da se razmotre rizici koji iz toga proizlaze. Ugovori na određeno, koji su danas za mlade već uobičajeni, posebno na početku njihovih karijera, doveli su do veće segmentacije tržišta rada. EGSO poziva države članice da obrate posebnu pozornost na ovaj aspekt, koji također ima značajne posljedice za mreže socijalne sigurnosti (manje doprinosa) i socijalnu koheziju država članica. |
| --- | --- |

4.13

EGSO je već u ranijim mišljenjima (14) upozorio na posljedice smanjenja uloge ugovora o stalnom radnom odnosu na zaposlenje mladih žena i muškaraca te preporučio da se razmotre rizici koji iz toga proizlaze. Ugovori na određeno, koji su danas za mlade već uobičajeni, posebno na početku njihovih karijera, doveli su do veće segmentacije tržišta rada. EGSO poziva države članice da obrate posebnu pozornost na ovaj aspekt, koji također ima značajne posljedice za mreže socijalne sigurnosti (manje doprinosa) i socijalnu koheziju država članica.

| 4.14 | Trenutna gospodarska i socijalna kriza nameće ograničenja u proračunskim odlukama država članica EU-a, posebice onih koje su podvrgnute programima fiskalne prilagodbe, a situacija se dodatno pogoršava smanjenjem proračuna samog EU-a. Odbor upozorava da zbog rezova koji se primjenjuju na proračun za obrazovanje i za osposobljavanje, prijeti opasnost da se inicijative i prijedlozi od vitalne važnosti pretvore u obično iskazivanje dobrih namjera. Imajući to na umu, EGSO podupire europsku građansku inicijativu „Obrazovanje je investicija! Nemojmo ga uračunati u deficit!” |
| --- | --- |

4.14

Trenutna gospodarska i socijalna kriza nameće ograničenja u proračunskim odlukama država članica EU-a, posebice onih koje su podvrgnute programima fiskalne prilagodbe, a situacija se dodatno pogoršava smanjenjem proračuna samog EU-a. Odbor upozorava da zbog rezova koji se primjenjuju na proračun za obrazovanje i za osposobljavanje, prijeti opasnost da se inicijative i prijedlozi od vitalne važnosti pretvore u obično iskazivanje dobrih namjera. Imajući to na umu, EGSO podupire europsku građansku inicijativu „Obrazovanje je investicija! Nemojmo ga uračunati u deficit!”

| 4.15 | Sve inicijative za poboljšanje zapošljivosti mladih treba žurno provesti diljem Europe te primjereno financirati iz ESF-a i drugih strukturnih fondova. EGSO drži da je ovo ključno ulaganje u budućnost europskih gospodarstava i društava. Ove inicijative trebale bi biti lako dostupne svim mladima, bez diskriminacije. Relevantni dionici (uključujući socijalne partnere i organizacije mladih) na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, trebaju se uključiti u provedbu i procjenu njihovih rezultata. EGSO preporučuje da se pri uporabi strukturnih fondova poseban naglasak stavi na zapošljivost mladih uključujući, gdje je to prikladno, prenamjenu neiskorištenih financijskih sredstava. |
| --- | --- |

4.15

Sve inicijative za poboljšanje zapošljivosti mladih treba žurno provesti diljem Europe te primjereno financirati iz ESF-a i drugih strukturnih fondova. EGSO drži da je ovo ključno ulaganje u budućnost europskih gospodarstava i društava. Ove inicijative trebale bi biti lako dostupne svim mladima, bez diskriminacije. Relevantni dionici (uključujući socijalne partnere i organizacije mladih) na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, trebaju se uključiti u provedbu i procjenu njihovih rezultata. EGSO preporučuje da se pri uporabi strukturnih fondova poseban naglasak stavi na zapošljivost mladih uključujući, gdje je to prikladno, prenamjenu neiskorištenih financijskih sredstava.

Bruxelles, 30. travnja 2014.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Pojam pristojnih radnih mjesta uobličile su sastavnice Međunarodne organizacije rada (ILO) – vlade, poslodavci i radnici – na temelju razumijevanja da je rad izvor osobnog dostojanstva, društvene kohezije, mira u zajednici te demokracije i gospodarskog rasta koji proširuje prilike za kvalitetna radna mjesta i razvoj poduzeća. ILO, www.ilo.org.

1

(2)  Vidi „Ključne podatke o nastavnicima i školskim ravnateljima u Europi” (Key Data on Teachers & School Leaders in Europe). Izvještaj Eurydice za 2013., Europska komisija.

2

Key Data on Teachers & School Leaders in Europe

(3)  Pokrenuli su građani Grčke a promiče DIKTIO – „The Network”

3

(4)  Europska komisija smatra da do 2020. g. udio industrijskog sektora treba iznositi 16 % BDP-a EU-a.

4

(5)  Europska komisija, 10. listopada 2012., „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak”.

5

(6)  SL C 68/11, 6.3.2012, str. 11.-14.; SL C 143/94, 22.5.2012., str. 94.-101.; SL C 299/97, 4.10.2012., str. 97.-102.; SL C 11, 15.1.2013., str. 8.-15.; SL C 161, 6.6.2013., str. 67.-72.

6

(7)  „U vrijeme gospodarskog pada, mladi zaposlenici nisu samo zadnji koji se zapošljavaju već i prvi koji se otpuštaju, budući da je poslodavcima skuplje otpustiti starije radnike. Za mlade radnike je manje izgledno da su prošli obuku poduzeća, posjeduju manje vještina i često su zaposleni na ugovorima na određeno vrijeme” [...] Čak i kada se mladi zaposle, vjerojatno je da neće imati dobro zaposlenje. U razvijenim zemljama, oni su često zaposleni na ugovorima na određeno kako bi ih se lakše moglo otpustiti ili rade poslove za koje su previše kvalificirani". (Svjetski gospodarski forum – Vizualizacija nezaposlenosti mladih 2013.) http://www.weforum.org/community/global-agenda-councils/youth-unemployment-visualization-2013.

7

(8)  COM(2013) 447 final, lipanj 2013.

8

(9)  "Industrijska politika ima snažnu socijalnu dimenziju koja utječe na sve slojeve društva [...] obrazovni sektor i sveučilišta, potrošače i građane. Industrijska politika vezana je za restrukturiranje i predviđanje. Trebala bi pružiti moderno obrazovanje i osposobljavanje, kao i najnovije informacije te njegovati tehnologiju, inovacije, kreativnost i poduzetništvo. Također je potrebno predvidjeti demografske promjene i reagirati na primjeren način. SL C 327, 12.11.2013., str. 82.

9

(10)  ETUC, Business Europe, UEAPME i CEEP, 11. lipnja 2013.

10

(11)  SL C 327, 12.11.2013., str. 58.-64.

11

(12)  „Komisija priznaje da je rod jedna od dimenzija koju bi političke mjere trebale uzeti u obzir u cilju učinkovite borbe protiv nezaposlenosti mladih. [...]. Mlade žene imaju veće izglede od mladih muškaraca da ne budu niti zaposlene, niti u nekoj vrsti obrazovanja ili osposobljavanja [...] Mladi muškarci mnogo češće prijeđu uspješan tranzicijski put (tj. naposljetku dobiju ugovor o stalnom radnom odnosu). Suprotno tome, za mlade žene izgledniji su privremeni ili poslovi sa skraćenim radnim vremenom, kao i početak radnog vijeka u dvostruko osjetljivom položaju privremenog radnika sa skraćenim radnim vremenom. Stoga se u Preporuci Vijeća o uspostavi jamstva za mlade navodi kako programi jamstva za mlade trebaju obratiti pozornost na rod i raznolikost mladih na koje se te mjere odnose.” László Andor, povjerenik za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost, svibanj 2013.

12

(13)  Komunikacija Europske komisije o Akcijskom planu za razvoj poduzetništva 2020.

13

(14)  Mišljenje EGSO-a o „Inicijativi o mogućnostima za mlade”, SL C 299, 4.10.2012., str. 97.–102.

14

---

| 12.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 311/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 311/15

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Vraćanje industrije na teritorij EU-a u okviru reindustrijalizacije

2014/C 311/03

Izvjestitelj: Edgardo Maria IOZIA

Suizvjestitelj: José Custódio LEIRIÃO

Dana 19. rujna 2013., sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje o temi:

Vraćanje industrije na teritorij EU-a u okviru reindustrijalizacije.

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene, zaduženo za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojilo dana 8. travnja 2014.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 498. plenarnom zasjedanju održanom 29. i 30. travnja 2014. (sjednica od 29. travnja), sa 139 glasova za i 4 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1 | EGSO je uvjeren je da je za zaustavljanje gospodarskog pada EU-a potrebno ponovno pokretanje industrije, osobito proizvodne, koja je osnovna snaga proizvodne strukture. U ovom samoinicijativnom Mišljenju, Odbor navodi niz korisnih instrumenata za potporu Komisijinoj inicijativi usmjerenoj na reindustrijalizaciju Europske unije, u okviru čega se nameće tema vraćanja poduzeća koja su preselila svoje aktivnosti drugdje. Europska komisija također je pokrenula postupak analize u vezi s vraćanjem industrije na teritorij EU-a. Odbor pozdravlja činjenicu da je, istovremeno s izradom ovog Mišljenja, Eurofound dobio zaduženje objediniti skup podataka potrebnih za razumijevanje opsega vraćanja poslovnih aktivnosti i za izradu mogućih rješenja. |
| --- | --- |

1.1

EGSO je uvjeren je da je za zaustavljanje gospodarskog pada EU-a potrebno ponovno pokretanje industrije, osobito proizvodne, koja je osnovna snaga proizvodne strukture. U ovom samoinicijativnom Mišljenju, Odbor navodi niz korisnih instrumenata za potporu Komisijinoj inicijativi usmjerenoj na reindustrijalizaciju Europske unije, u okviru čega se nameće tema vraćanja poduzeća koja su preselila svoje aktivnosti drugdje. Europska komisija također je pokrenula postupak analize u vezi s vraćanjem industrije na teritorij EU-a. Odbor pozdravlja činjenicu da je, istovremeno s izradom ovog Mišljenja, Eurofound dobio zaduženje objediniti skup podataka potrebnih za razumijevanje opsega vraćanja poslovnih aktivnosti i za izradu mogućih rješenja.

| 1.2 | EGSO podržava plan koji je predložio potpredsjednik Komisije g. Tajani za razvoj politike reindustrijalizacije Unije i povratak udjela industrije u BDP-u EU-a s trenutnih 15,1 % na najmanje 20 % te predlaže proširenje i ojačanje plana, pretvarajući ga u „socijalni pakt za novu održivu i konkurentnu industriju u Europi”. Komisija je u svojoj nedavnoj komunikaciji (1) postavila brojne prioritete, uključujući sljedeće:






  — | ojačati uvrštavanje industrijske konkurentnosti u druga područja politike, uz posebno usmjeravanje pozornosti na proizvodnju u pogledu usluga poduzećima, u cilju povećanja industrijske konkurentnosti i konkurentnosti gospodarstva EU-a općenito; |
| --- | --- | --- |

1.2

EGSO podržava plan koji je predložio potpredsjednik Komisije g. Tajani za razvoj politike reindustrijalizacije Unije i povratak udjela industrije u BDP-u EU-a s trenutnih 15,1 % na najmanje 20 % te predlaže proširenje i ojačanje plana, pretvarajući ga u „socijalni pakt za novu održivu i konkurentnu industriju u Europi”. Komisija je u svojoj nedavnoj komunikaciji (1) postavila brojne prioritete, uključujući sljedeće:

—

ojačati uvrštavanje industrijske konkurentnosti u druga područja politike, uz posebno usmjeravanje pozornosti na proizvodnju u pogledu usluga poduzećima, u cilju povećanja industrijske konkurentnosti i konkurentnosti gospodarstva EU-a općenito;

| — | što je više moguće iskoristiti potencijal unutarnjeg tržišta razvijanjem potrebnih infrastruktura, nudeći stabilan i pojednostavljen pravni okvir; te |
| --- | --- |

—

što je više moguće iskoristiti potencijal unutarnjeg tržišta razvijanjem potrebnih infrastruktura, nudeći stabilan i pojednostavljen pravni okvir; te

| — | odlučno provesti instrumente regionalnog razvoja zajedno s nacionalnim i europskim instrumentima, u cilju pružanja potpore inovacijama, znanju i vještinama te poduzetništvu. |
| --- | --- |

—

odlučno provesti instrumente regionalnog razvoja zajedno s nacionalnim i europskim instrumentima, u cilju pružanja potpore inovacijama, znanju i vještinama te poduzetništvu.

| 1.3 | EGSO poziva EU na uspostavu europskog akcijskog plana za rješavanje tih pitanja te daje sljedeće posebne preporuke:






  — | osmisliti politike za povećanje inovativnosti i produktivnosti radi stvaranja prednosti u pogledu konkurentnosti; |
| --- | --- | --- |

1.3

EGSO poziva EU na uspostavu europskog akcijskog plana za rješavanje tih pitanja te daje sljedeće posebne preporuke:

—

osmisliti politike za povećanje inovativnosti i produktivnosti radi stvaranja prednosti u pogledu konkurentnosti;

| — | utvrditi nove bankarske usluge radi lakšeg pristupa financijskim sredstvima i ubrzavanja nužnih ulaganja; |
| --- | --- |

—

utvrditi nove bankarske usluge radi lakšeg pristupa financijskim sredstvima i ubrzavanja nužnih ulaganja;

| — | promicati mjere za osiguravanje sudjelovanja europskih proizvodnih industrija u svim fazama lanca vrijednosti; |
| --- | --- |

—

promicati mjere za osiguravanje sudjelovanja europskih proizvodnih industrija u svim fazama lanca vrijednosti;

| — | osigurati da reindustrijalizacija i vraćanje poslovnih aktivnosti budu ugrađeni u održivu europsku industrijsku politiku usmjerenu na ulaganje, tehnologiju, poduzetništvo, obrazovanje, inovacije, istraživanje, cijene energije, infrastrukturu, trgovinu itd.; |
| --- | --- |

—

osigurati da reindustrijalizacija i vraćanje poslovnih aktivnosti budu ugrađeni u održivu europsku industrijsku politiku usmjerenu na ulaganje, tehnologiju, poduzetništvo, obrazovanje, inovacije, istraživanje, cijene energije, infrastrukturu, trgovinu itd.;

| — | osigurati dosljednu, stabilnu i pouzdanu regulativu; |
| --- | --- |

—

osigurati dosljednu, stabilnu i pouzdanu regulativu;

| — | osigurati učinkovito djelovanje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

—

osigurati učinkovito djelovanje unutarnjeg tržišta;

| — | osigurati usklađenost zakonodavstva na području zaštite okoliša s konkurentnošću i investicijskim ciklusima europske industrije; |
| --- | --- |

—

osigurati usklađenost zakonodavstva na području zaštite okoliša s konkurentnošću i investicijskim ciklusima europske industrije;

| — | osuvremeniti relevantnu infrastrukturu; |
| --- | --- |

—

osuvremeniti relevantnu infrastrukturu;

| — | osigurati financijska sredstva za potrebe poduzeća; |
| --- | --- |

—

osigurati financijska sredstva za potrebe poduzeća;

| — | podupirati europsku energetsku politiku; |
| --- | --- |

—

podupirati europsku energetsku politiku;

| — | osigurati kvalificirana radna mjesta na europskom tržištu; i |
| --- | --- |

—

osigurati kvalificirana radna mjesta na europskom tržištu; i

| — | riješiti pomanjkanje kapaciteta i kvalifikacija u proizvodnoj industriji; |
| --- | --- |

—

riješiti pomanjkanje kapaciteta i kvalifikacija u proizvodnoj industriji;

| — | uvesti sustav za djelotvorno upravljanje ljudskim resursima, promicanje rada u struci te vještina i inovativnosti, a posebice za korištenje kreativnog potencijala organizacija civilnog društva, kao što su nacionalne i europske udruge znanstvenika i inženjera. |
| --- | --- |

—

uvesti sustav za djelotvorno upravljanje ljudskim resursima, promicanje rada u struci te vještina i inovativnosti, a posebice za korištenje kreativnog potencijala organizacija civilnog društva, kao što su nacionalne i europske udruge znanstvenika i inženjera.

EGSO poziva države članice na sljedeće:

| — | izgraditi nove industrijske zone i pogone, odnosno revitalizirati one koji postoje, ali su zbog premještanja proizvodne industrije smanjile obujam djelatnosti; |
| --- | --- |

—

izgraditi nove industrijske zone i pogone, odnosno revitalizirati one koji postoje, ali su zbog premještanja proizvodne industrije smanjile obujam djelatnosti;

| — | osuvremeniti ili obnoviti proizvodna sredstva i postupke te ih tako uskladiti s novim zahtjevima politike održivog razvoja; |
| --- | --- |

—

osuvremeniti ili obnoviti proizvodna sredstva i postupke te ih tako uskladiti s novim zahtjevima politike održivog razvoja;

| — | uvesti uravnoteženiji i stabilniji porezni sustav radi promicanja domaće potrošnje i privlačenja stranih izravnih investicija; i |
| --- | --- |

—

uvesti uravnoteženiji i stabilniji porezni sustav radi promicanja domaće potrošnje i privlačenja stranih izravnih investicija; i

| — | uspostaviti posebna informativna središta koja će se baviti postupcima premještanja i vraćanja poslovnih aktivnosti. |
| --- | --- |

—

uspostaviti posebna informativna središta koja će se baviti postupcima premještanja i vraćanja poslovnih aktivnosti.

| 1.4 | EGSO smatra ključnim da industrijska politika bude integrirana i da ima jasnije ciljeve na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te da je u stanju privući ulaganja u svim proizvodnim sektorima (u visokotehnološkoj (high-tech) i niskotehnološkoj (low-tech) industriji). Ta bi se politika trebala usmjeriti na globalni lanac vrijednosti i obuhvaćati aktivnosti istraživanja, inovacije i razvoja. |
| --- | --- |

1.4

EGSO smatra ključnim da industrijska politika bude integrirana i da ima jasnije ciljeve na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te da je u stanju privući ulaganja u svim proizvodnim sektorima (u visokotehnološkoj (high-tech) i niskotehnološkoj (low-tech) industriji). Ta bi se politika trebala usmjeriti na globalni lanac vrijednosti i obuhvaćati aktivnosti istraživanja, inovacije i razvoja.

| 1.5 | EGSO je uvjeren u nužnost određivanja ambicioznih, a u isto vrijeme stvarnih ciljeva za reindustrijalizaciju Europe, koje treba ostvariti do 2020. godine. U tom kontekstu, politike koje potiču vraćanje preseljenih aktivnosti proizvodnje koje su prethodno preseljene izvan EU-a, mogle bi pridonijeti ostvarenju predloženih ciljeva. |
| --- | --- |

1.5

EGSO je uvjeren u nužnost određivanja ambicioznih, a u isto vrijeme stvarnih ciljeva za reindustrijalizaciju Europe, koje treba ostvariti do 2020. godine. U tom kontekstu, politike koje potiču vraćanje preseljenih aktivnosti proizvodnje koje su prethodno preseljene izvan EU-a, mogle bi pridonijeti ostvarenju predloženih ciljeva.

| 1.6 | Glavni razlozi za vraćanje proizvodnje iz Kine na Zapad mogu se sažeti na sljedeći način:






  — | troškovi preseljenih djelatnosti mogu biti veći od predviđenih; |
| --- | --- | --- |

1.6

Glavni razlozi za vraćanje proizvodnje iz Kine na Zapad mogu se sažeti na sljedeći način:

—

troškovi preseljenih djelatnosti mogu biti veći od predviđenih;

| — | povećanje produktivnosti, smanjenje troškova i povećanje kapaciteta koje su mnoga nacionalna poduzeća sa Zapada postigla vodeći se programima neprekidnog poboljšanja; |
| --- | --- |

—

povećanje produktivnosti, smanjenje troškova i povećanje kapaciteta koje su mnoga nacionalna poduzeća sa Zapada postigla vodeći se programima neprekidnog poboljšanja;

| — | želja za lokalizacijom proizvodnje i planiranja što bi omogućilo bolju suradnju na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

—

želja za lokalizacijom proizvodnje i planiranja što bi omogućilo bolju suradnju na nacionalnoj razini;

| — | sve veća složenost proizvoda i potreba za promjenom ambalaža kako bi se ugodilo željama kupaca; |
| --- | --- |

—

sve veća složenost proizvoda i potreba za promjenom ambalaža kako bi se ugodilo željama kupaca;

| — | smanjenje troškova energije u SAD-u; |
| --- | --- |

—

smanjenje troškova energije u SAD-u;

| — | snažnije vladine inicijative za rast u SAD-u; |
| --- | --- |

—

snažnije vladine inicijative za rast u SAD-u;

| — | potreba za prekomjernom proizvodnjom radi popunjavanja kontejnera; |
| --- | --- |

—

potreba za prekomjernom proizvodnjom radi popunjavanja kontejnera;

| — | čekanje na proizvode zbog neizvjesnosti isporuke, nedosljedna kvaliteta, carinski postupci; |
| --- | --- |

—

čekanje na proizvode zbog neizvjesnosti isporuke, nedosljedna kvaliteta, carinski postupci;

| — | veći troškovi prijevoza zbog polupraznih brodova; |
| --- | --- |

—

veći troškovi prijevoza zbog polupraznih brodova;

| — | velike količine zaliha neophodnih zbog dobara u tranzitu, ciklusa, sigurnosnih zaliha, neizvjesnih rokova isporuke i provjera kvalitete; |
| --- | --- |

—

velike količine zaliha neophodnih zbog dobara u tranzitu, ciklusa, sigurnosnih zaliha, neizvjesnih rokova isporuke i provjera kvalitete;

| — | povećanje nepredviđenih troškova; |
| --- | --- |

—

povećanje nepredviđenih troškova;

| — | mnogo više nedostataka u usporedbi s lokalnim izvorima, dodatna ispitivanja materijala i otpornosti, još manje zadovoljni kupci; |
| --- | --- |

—

mnogo više nedostataka u usporedbi s lokalnim izvorima, dodatna ispitivanja materijala i otpornosti, još manje zadovoljni kupci;

| — | smanjenje troškovnog jaza između zemlje domaćina i matične zemlje (troškovi radne snage i prijevoza); |
| --- | --- |

—

smanjenje troškovnog jaza između zemlje domaćina i matične zemlje (troškovi radne snage i prijevoza);

| — | operativni elementi kao što su: smanjena operativna fleksibilnost, kupovni nalozi, rigidnost isporuka, kazne za zakašnjele narudžbe; |
| --- | --- |

—

operativni elementi kao što su: smanjena operativna fleksibilnost, kupovni nalozi, rigidnost isporuka, kazne za zakašnjele narudžbe;

| — | narudžbe koje moraju biti minimalne količine zbog veličine kontejnera; |
| --- | --- |

—

narudžbe koje moraju biti minimalne količine zbog veličine kontejnera;

| — | smanjen odaziv na potražnju kupaca zbog fizičke razdvojenosti mjesta proizvodnje i razvojnih središta; |
| --- | --- |

—

smanjen odaziv na potražnju kupaca zbog fizičke razdvojenosti mjesta proizvodnje i razvojnih središta;

| — | proizvodnja i isporuka; utjecaj na životni vijek proizvoda; |
| --- | --- |

—

proizvodnja i isporuka; utjecaj na životni vijek proizvoda;

| — | povećanje troškova za koordinaciju opskrbnog lanca; |
| --- | --- |

—

povećanje troškova za koordinaciju opskrbnog lanca;

| — | problemi s kvalitetom (slaba kvaliteta proizvoda); |
| --- | --- |

—

problemi s kvalitetom (slaba kvaliteta proizvoda);

| — | dostupnost znanja i vještina (nedostatak dobro obučenih tehničara i kvalificiranih radnika u zemlji domaćinu); |
| --- | --- |

—

dostupnost znanja i vještina (nedostatak dobro obučenih tehničara i kvalificiranih radnika u zemlji domaćinu);

| — | visoka stopa nezaposlenosti u matičnoj zemlji; i |
| --- | --- |

—

visoka stopa nezaposlenosti u matičnoj zemlji; i

| — | tečajni rizik. |
| --- | --- |

—

tečajni rizik.

| 1.7 | Kako bi proizvodne industrije mogle biti konkurentne na današnjem tržištu, nužna je otporna i fleksibilna nabava. Vraćanje proizvodnje jedan je od načina na koji poduzeća mogu ostvariti ove potrebe. Odbor smatra da središnje politike potpore proizvodnim industrijama koje odluče preseliti i/ili proširiti svoje poslovne aktivnosti u Europi uključuju stvaranje odgovarajućeg okružja za poduzeća koja ulažu, profesionalne kompetencije, konkurentne cijene energije, pristup financiranju i pristup tržištima. |
| --- | --- |

1.7

Kako bi proizvodne industrije mogle biti konkurentne na današnjem tržištu, nužna je otporna i fleksibilna nabava. Vraćanje proizvodnje jedan je od načina na koji poduzeća mogu ostvariti ove potrebe. Odbor smatra da središnje politike potpore proizvodnim industrijama koje odluče preseliti i/ili proširiti svoje poslovne aktivnosti u Europi uključuju stvaranje odgovarajućeg okružja za poduzeća koja ulažu, profesionalne kompetencije, konkurentne cijene energije, pristup financiranju i pristup tržištima.

| 1.8 | Komisija je istaknula da su „maloprodajne cijene električne energije u EU-u za industriju porasle prosječno za 3,5 % godišnje, a cijene plina za 1 % između 2008. i 2012.”. Kao rezultat toga, procijenjeno je da su industrijske cijene električne energije u EU-u dvaput više nego u SAD-u i Rusiji te 20 % više nego u Kini, sudeći prema podacima Međunarodne agencije za energiju. (2) Razlika u cijenama plina još je veća: plin u EU-u tri je do četiri puta skuplji za industriju EU-a u odnosu na konkurente iz zemalja kao što su SAD, Rusija i Indija, a 12 % je skuplji nego u Kini, ali je jeftiniji nego u Japanu. Unatoč tome, cijene koje industrijski korisnici stvarno plaćaju mogu znatno varirati od jedne države članice do druge." (3) |
| --- | --- |

1.8

Komisija je istaknula da su „maloprodajne cijene električne energije u EU-u za industriju porasle prosječno za 3,5 % godišnje, a cijene plina za 1 % između 2008. i 2012.”. Kao rezultat toga, procijenjeno je da su industrijske cijene električne energije u EU-u dvaput više nego u SAD-u i Rusiji te 20 % više nego u Kini, sudeći prema podacima Međunarodne agencije za energiju. (2) Razlika u cijenama plina još je veća: plin u EU-u tri je do četiri puta skuplji za industriju EU-a u odnosu na konkurente iz zemalja kao što su SAD, Rusija i Indija, a 12 % je skuplji nego u Kini, ali je jeftiniji nego u Japanu. Unatoč tome, cijene koje industrijski korisnici stvarno plaćaju mogu znatno varirati od jedne države članice do druge." (3)

| 1.9 | EGSO je pomno proučio problem industrija s visokom potrošnjom energije u Europi (4) te predložio niz mjera i preporuka kako bi se tim industrijama omogućio nastavak proizvodnje u Europi. Ovom prilikom također ponavlja svoj poziv Europskim institucijama da uspostave zajedničku energetsku politiku i riješe pitanje konkurentnosti kapitala i energije kao čimbenika proizvodnje. Poziva socijalne partnere da osnaže svoju suradnju u vidu razvojnog pakta koji uzima u obzir značajke i očuvanje europskog socijalnog modela, a koji jamči postizanje ciljeva Ugovora iz Lisabona u pogledu gospodarstva socijalnog tržišta. |
| --- | --- |

1.9

EGSO je pomno proučio problem industrija s visokom potrošnjom energije u Europi (4) te predložio niz mjera i preporuka kako bi se tim industrijama omogućio nastavak proizvodnje u Europi. Ovom prilikom također ponavlja svoj poziv Europskim institucijama da uspostave zajedničku energetsku politiku i riješe pitanje konkurentnosti kapitala i energije kao čimbenika proizvodnje. Poziva socijalne partnere da osnaže svoju suradnju u vidu razvojnog pakta koji uzima u obzir značajke i očuvanje europskog socijalnog modela, a koji jamči postizanje ciljeva Ugovora iz Lisabona u pogledu gospodarstva socijalnog tržišta.

| 1.10 | Usklađenost politika ima važne posljedice. Prva od njih je ta da budući razvoj leži u prijelazu na gospodarstvo s niskom razinom emisija CO2 i s tim u vidu potrebna je usklađenost istraživanja, zakonodavstva i programa potpore. Druga se odnosi na socijalno održiv razvoj te stoga i na odnos između konkurentnosti i zapošljavanja, tj. kvalificiranih i uključivih radnih mjesta za sve, sposobnih pridonositi kvalitetnom razvoju i samim time stvaranju dodatne vrijednosti u smislu konkurentnosti. |
| --- | --- |

1.10

Usklađenost politika ima važne posljedice. Prva od njih je ta da budući razvoj leži u prijelazu na gospodarstvo s niskom razinom emisija CO2 i s tim u vidu potrebna je usklađenost istraživanja, zakonodavstva i programa potpore. Druga se odnosi na socijalno održiv razvoj te stoga i na odnos između konkurentnosti i zapošljavanja, tj. kvalificiranih i uključivih radnih mjesta za sve, sposobnih pridonositi kvalitetnom razvoju i samim time stvaranju dodatne vrijednosti u smislu konkurentnosti.

| 1.11 | EGSO smatra da se boljim odnosom između poduzeća i banaka, usmjerenim k realnoj ekonomiji, mogu ostvariti uspješne sinergije i vrednovati prednosti u odnosu na konkurenciju povezane s njihovom prisutnošću na vanjskim tržištima. |
| --- | --- |

1.11

EGSO smatra da se boljim odnosom između poduzeća i banaka, usmjerenim k realnoj ekonomiji, mogu ostvariti uspješne sinergije i vrednovati prednosti u odnosu na konkurenciju povezane s njihovom prisutnošću na vanjskim tržištima.

| 1.12 | Europska poduzeća trebala bi prije svega ciljati na inovacije, kvalitetu, pouzdanost, rezultate i funkcionalnost svojih proizvoda. Nadalje, moraju razmotriti svoj „otisak” u okolišu i, na kraju, njegovati društvenu odgovornost poduzeća u svojim proizvodnim procesima. Međutim, kako bi poduzeća mogla ostati konkurentna, također je nužno držati troškovne čimbenike pod nadzorom – posebno troškove plaća i energije – te s tim ciljem uvesti neophodne mjere. |
| --- | --- |

1.12

Europska poduzeća trebala bi prije svega ciljati na inovacije, kvalitetu, pouzdanost, rezultate i funkcionalnost svojih proizvoda. Nadalje, moraju razmotriti svoj „otisak” u okolišu i, na kraju, njegovati društvenu odgovornost poduzeća u svojim proizvodnim procesima. Međutim, kako bi poduzeća mogla ostati konkurentna, također je nužno držati troškovne čimbenike pod nadzorom – posebno troškove plaća i energije – te s tim ciljem uvesti neophodne mjere.

| 1.13 | Prijelaz naših proizvodnih sustava, infrastrukture i gospodarstava na održivi razvoj te demografske promjene, školovanje novih generacija i prilagodba europske radne snage međunarodnoj podjeli rada – sve to zahtijeva velika ulaganja kako bi se na dosljedan i usklađen način ostvarilo na europskoj razini. |
| --- | --- |

1.13

Prijelaz naših proizvodnih sustava, infrastrukture i gospodarstava na održivi razvoj te demografske promjene, školovanje novih generacija i prilagodba europske radne snage međunarodnoj podjeli rada – sve to zahtijeva velika ulaganja kako bi se na dosljedan i usklađen način ostvarilo na europskoj razini.

| 1.14 | Održavanje široke i raznolike temeljne proizvodnje u Europi važno je u cilju očuvanja znanja i vještina koje je, ako se izgube, teško ponovno razviti. Specifične proizvodne vještine u određenim granama industrije mogle bi u širem kontekstu dati značajan doprinos za razvoj novih proizvoda. |
| --- | --- |

1.14

Održavanje široke i raznolike temeljne proizvodnje u Europi važno je u cilju očuvanja znanja i vještina koje je, ako se izgube, teško ponovno razviti. Specifične proizvodne vještine u određenim granama industrije mogle bi u širem kontekstu dati značajan doprinos za razvoj novih proizvoda.

| 1.15 | Treba ojačati i zadržati sposobnosti Europe na području istraživanja i inovacija, što jamči stabilan i trajan održivi razvoj; za dostizanje tog cilja potrebni su inteligentni, učinkoviti i djelotvorni propisi kojima bi se omogućavali bolji uvjeti, potpomagalo tehnološko predvodništvo, stvarala kvalitetna radna mjesta na područjima istraživanja i razvoja te proizvodnje, kao i promicala sigurnost i održivost. (5) |
| --- | --- |

1.15

Treba ojačati i zadržati sposobnosti Europe na području istraživanja i inovacija, što jamči stabilan i trajan održivi razvoj; za dostizanje tog cilja potrebni su inteligentni, učinkoviti i djelotvorni propisi kojima bi se omogućavali bolji uvjeti, potpomagalo tehnološko predvodništvo, stvarala kvalitetna radna mjesta na područjima istraživanja i razvoja te proizvodnje, kao i promicala sigurnost i održivost. (5)

Poduzeća koja razmišljaju o preseljenju proizvodnih aktivnosti moraju znati što traže i kako to mogu ostvariti unutar EU-a. Potreban im je pristup pouzdanim podacima, informacijama i savjetima kako bi predvidjeli prednosti i mane, uključujući realne troškove. Predstavništva EU-a i država članica u značajnim zemljama trebala bi pojačati svoju pomoć, a isto bi trebale napraviti i regionalne i lokalne vlasti. Na taj bi se način utvrdilo može li se isti cilj postići i unutar Unije.

| 1.16 | Glavni razlozi za vraćanje industrije predstavljeni su u točki 1.6. |
| --- | --- |

1.16

Glavni razlozi za vraćanje industrije predstavljeni su u točki 1.6.

| 1.17 | EGSO pozdravlja činjenicu da Europska komisija uključuje postupak vraćanja proizvodnih aktivnosti u industrijsku agendu kao element ubrzanja industrijske aktivnosti, stvaranja novih radnih mjesta i postavljanja proizvodnje za pokretača budućnosti Europe. Nedavno sklopljen sporazum s Eurofoundom predstavlja prvi mali korak u pravom smjeru. |
| --- | --- |

1.17

EGSO pozdravlja činjenicu da Europska komisija uključuje postupak vraćanja proizvodnih aktivnosti u industrijsku agendu kao element ubrzanja industrijske aktivnosti, stvaranja novih radnih mjesta i postavljanja proizvodnje za pokretača budućnosti Europe. Nedavno sklopljen sporazum s Eurofoundom predstavlja prvi mali korak u pravom smjeru.

2.   Uvod

| 2.1 | „Ne možemo i dalje dozvoljavati da naša industrija napušta Europu. Naši su pokazatelji kristalno jasni: europska industrija može pospješiti rast i stvarati radna mjesta. Danas smo postavili uvjete za održivu reindustrijalizaciju Europe, za razvoj nužnih ulaganja u nove tehnologije i za ponovno stvaranje klime povjerenja i poduzetništva. Zajedničkim radom i obnovljenim povjerenjem možemo vratiti industriju u Europu.” (6) |
| --- | --- |

2.1

„Ne možemo i dalje dozvoljavati da naša industrija napušta Europu. Naši su pokazatelji kristalno jasni: europska industrija može pospješiti rast i stvarati radna mjesta. Danas smo postavili uvjete za održivu reindustrijalizaciju Europe, za razvoj nužnih ulaganja u nove tehnologije i za ponovno stvaranje klime povjerenja i poduzetništva. Zajedničkim radom i obnovljenim povjerenjem možemo vratiti industriju u Europu.” (6)

| 2.2 | Posljednjih godina svjedočili smo postupnom preseljenju proizvodnih aktivnosti iz Europe u treće zemlje i postupnoj deindustrijalizaciji koja je dovela do smanjenja udjela industrije u europskom BDP-u, koja je u samo nekoliko godina pala s 20 % na 15 %. U EU-u je od 2008. godine izgubljeno 3,5 milijuna radnih mjesta u proizvodnoj industriji. |
| --- | --- |

2.2

Posljednjih godina svjedočili smo postupnom preseljenju proizvodnih aktivnosti iz Europe u treće zemlje i postupnoj deindustrijalizaciji koja je dovela do smanjenja udjela industrije u europskom BDP-u, koja je u samo nekoliko godina pala s 20 % na 15 %. U EU-u je od 2008. godine izgubljeno 3,5 milijuna radnih mjesta u proizvodnoj industriji.

| 2.3 | Offshoring, tj. odluka o premještanju proizvodnih aktivnosti u treće zemlje predstavljala je jednu od najraširenijih strategija proizvodnih poduzeća vodećih industrijskih zemalja Zapada, barem od sedamdesetih godina prošloga stoljeća nadalje. Često je takvu upravljačku odluku slijedila i odluka o izdvajanju proizvodnih aktivnosti (tzv. outsourcing), što je pridonijelo stvaranju gospodarskih fenomena kao što su globalna tvornica (en. global factory), međunarodni opskrbni lanac (en. international supply chain) i globalni lanci robe (en. global commodity chains), od kojih se ovi posljednji kasnije nazivaju i globalni lanci vrijednosti (en. global value chains). (7) |
| --- | --- |

2.3

Offshoring, tj. odluka o premještanju proizvodnih aktivnosti u treće zemlje predstavljala je jednu od najraširenijih strategija proizvodnih poduzeća vodećih industrijskih zemalja Zapada, barem od sedamdesetih godina prošloga stoljeća nadalje. Često je takvu upravljačku odluku slijedila i odluka o izdvajanju proizvodnih aktivnosti (tzv. outsourcing), što je pridonijelo stvaranju gospodarskih fenomena kao što su globalna tvornica (en. global factory), međunarodni opskrbni lanac (en. international supply chain) i globalni lanci robe (en. global commodity chains), od kojih se ovi posljednji kasnije nazivaju i globalni lanci vrijednosti (en. global value chains). (7)

| 2.4 | Postupak „preseljenja bogatstva” iz zemalja OECD-a u velike i napučene zemlje srednjeg dohodovnog razreda vodili su ponajviše Indija i Kina, no pridonose mu i druge zemlje, uključujući Brazil i Južnu Afriku. Na svjetskoj razini, 20 glavnih država proizvođača, uključujući SAD i EU (Njemačka, Italija, Francuska, Ujedinjena Kraljevina, Španjolska i Nizozemska) od 1990. godine zabilježilo je značajan pad industrijskih proizvodnih aktivnosti. U SAD-u je udio radne snage zaposlene u privatnom sektoru u proizvođačkoj industriji od 1987. godine s 21 % pao na manje od 11 %. (8) |
| --- | --- |

2.4

Postupak „preseljenja bogatstva” iz zemalja OECD-a u velike i napučene zemlje srednjeg dohodovnog razreda vodili su ponajviše Indija i Kina, no pridonose mu i druge zemlje, uključujući Brazil i Južnu Afriku. Na svjetskoj razini, 20 glavnih država proizvođača, uključujući SAD i EU (Njemačka, Italija, Francuska, Ujedinjena Kraljevina, Španjolska i Nizozemska) od 1990. godine zabilježilo je značajan pad industrijskih proizvodnih aktivnosti. U SAD-u je udio radne snage zaposlene u privatnom sektoru u proizvođačkoj industriji od 1987. godine s 21 % pao na manje od 11 %. (8)

| 2.5 | „Potrebno je preispitati politike država članica eurozone za borbu protiv krize jer postoji rizik da one dodatno kompliciraju situaciju”. „Ako su uzrok ove krize rastuće (...) razlike između gospodarstava eurozone, onda moramo ispraviti našu politiku štednje (...) Ta politika sama po sebi ne može riješiti problem nedostatka industrijske konkurentnosti Europe. Naprotiv, mogla bi i dodatno pogoršati situaciju”. (9) |
| --- | --- |

2.5

„Potrebno je preispitati politike država članica eurozone za borbu protiv krize jer postoji rizik da one dodatno kompliciraju situaciju”. „Ako su uzrok ove krize rastuće (...) razlike između gospodarstava eurozone, onda moramo ispraviti našu politiku štednje (...) Ta politika sama po sebi ne može riješiti problem nedostatka industrijske konkurentnosti Europe. Naprotiv, mogla bi i dodatno pogoršati situaciju”. (9)

| 2.6 | Dugotrajnost gospodarske i dužničke krize u određenim državama sa snažnim proizvodnim sektorom prouzročilo je daljnje smanjenje sekundarnih industrijskih aktivnosti. Visoka cijena energije, osobito za sektore s visokom potrošnjom energije (npr. čeličane) odvratilo je ulagače i u određenim slučajevima dovelo do preseljenja aktivnosti. |
| --- | --- |

2.6

Dugotrajnost gospodarske i dužničke krize u određenim državama sa snažnim proizvodnim sektorom prouzročilo je daljnje smanjenje sekundarnih industrijskih aktivnosti. Visoka cijena energije, osobito za sektore s visokom potrošnjom energije (npr. čeličane) odvratilo je ulagače i u određenim slučajevima dovelo do preseljenja aktivnosti.

| 2.7 | Europska unija trebala bi se usmjeriti na korištenje ključnih tehnologija razvoja i automatizacije. Drugi čimbenici, kao što su čista i napredna proizvodnja, ulaganje u pametne mreže kao što je energetska učinkovitost i održiva mobilnost, imaju važnu ulogu za budućnost europske industrije, primjerice na način da u kratkom vremenskom razdoblju mogu stvoriti nova radna mjesta. |
| --- | --- |

2.7

Europska unija trebala bi se usmjeriti na korištenje ključnih tehnologija razvoja i automatizacije. Drugi čimbenici, kao što su čista i napredna proizvodnja, ulaganje u pametne mreže kao što je energetska učinkovitost i održiva mobilnost, imaju važnu ulogu za budućnost europske industrije, primjerice na način da u kratkom vremenskom razdoblju mogu stvoriti nova radna mjesta.

3.   Europska industrijska politika i reindustrijalizacija

| 3.1 | Cilj aktualne industrijske politike Europske unije jest poboljšati postojeći zakonodavni okvir i ojačati konkurentnost poduzeća kako bi ona mogla zadržati svoju ulogu pokretača održivog rasta i zapošljavanja u Europi. Članak 173. UFEU-a pravni je temelj industrijske politike EU-a. |
| --- | --- |

3.1

Cilj aktualne industrijske politike Europske unije jest poboljšati postojeći zakonodavni okvir i ojačati konkurentnost poduzeća kako bi ona mogla zadržati svoju ulogu pokretača održivog rasta i zapošljavanja u Europi. Članak 173. UFEU-a pravni je temelj industrijske politike EU-a.

Reindustrijalizacijom se smatra niz inicijativa i programa za gospodarski i proizvodni razvoj teritorijalnih područja zahvaćenih industrijskom i društveno-gospodarskom krizom te krizom okoliša. Sada, više no ikad, Europi je potrebno da njena realna ekonomija podrži ponovni rast i otvaranje radnih mjesta u okviru nove faze reindustrijalizacije. Industrija ima važan stimulativni učinak. Procjenjuje se da bi sto novih radnih mjesta u tom sektoru omogućilo stvaranje dodatnih sto radnih mjesta u drugim područjima gospodarstva. (10) U svojoj Komunikaciji pod naslovom „Za europsku industrijsku renesansu” usvojenoj 22. siječnja 2014., Europska komisija poziva države članice da prepoznaju vitalnu važnost industrije za stvaranje novih radnih mjesta i rast te da pitanja povezana s konkurentnošću sustavno uključe u sva područja politika. (11)

| 3.2 | Komisija je 2012. pokrenula strategiju reindustrijalizacije Europe s ciljem povećanja udjela proizvođačkog sektora u europskom gospodarstvu s 15 % na 20 % BDP-a do 2020. Ova inicijativa temelji se na četiri stupa: veća ulaganja u inovacije, stručna obuka blisko povezana s potrebama poduzeća, bolji pristup financijskim sredstvima i tržištima. (12) |
| --- | --- |

3.2

Komisija je 2012. pokrenula strategiju reindustrijalizacije Europe s ciljem povećanja udjela proizvođačkog sektora u europskom gospodarstvu s 15 % na 20 % BDP-a do 2020. Ova inicijativa temelji se na četiri stupa: veća ulaganja u inovacije, stručna obuka blisko povezana s potrebama poduzeća, bolji pristup financijskim sredstvima i tržištima. (12)

| 3.3 | EGSO smatra da EU mora razviti jedinstvenu strategiju: europsku industrijsku politiku koja bi prepoznala ključne sektore u cilju jačanja cjelokupnog proizvodnog lanca, bilo da je riječ o proizvodnji finalnih ili poludovršenih proizvoda. EGSO je izradio Mišljenje (13) o Komunikaciji Komisije o akcijskom planu za industriju željeza i čelika (14), u kojem izdvaja konkretne i hitne mjere za podršku jednom od temelja prerađivačke industrije: visokokvalitetnim osnovnim proizvodima koji predstavljaju stvarnu dodanu vrijednost za silazne industrije, posebice za strojarstvo, elektroniku, inženjerstvo, precizno inženjerstvo, automobilsku industriju, građevinu i brodogradnju, kao najznačajnijim primjerima. |
| --- | --- |

3.3

EGSO smatra da EU mora razviti jedinstvenu strategiju: europsku industrijsku politiku koja bi prepoznala ključne sektore u cilju jačanja cjelokupnog proizvodnog lanca, bilo da je riječ o proizvodnji finalnih ili poludovršenih proizvoda. EGSO je izradio Mišljenje (13) o Komunikaciji Komisije o akcijskom planu za industriju željeza i čelika (14), u kojem izdvaja konkretne i hitne mjere za podršku jednom od temelja prerađivačke industrije: visokokvalitetnim osnovnim proizvodima koji predstavljaju stvarnu dodanu vrijednost za silazne industrije, posebice za strojarstvo, elektroniku, inženjerstvo, precizno inženjerstvo, automobilsku industriju, građevinu i brodogradnju, kao najznačajnijim primjerima.

| 3.4 | U mnogim mišljenjima o industrijskim promjenama, EGSO predlaže rješenja i izdvaja načine za povratak europske industrije na mjesto koje joj pripada. EGSO je u potpunosti uvjeren da je oživljavanje industrije od ključne važnosti za gospodarski razvoj, rast i blagostanje, drugim riječima za temelje europskog socijalnog modela. |
| --- | --- |

3.4

U mnogim mišljenjima o industrijskim promjenama, EGSO predlaže rješenja i izdvaja načine za povratak europske industrije na mjesto koje joj pripada. EGSO je u potpunosti uvjeren da je oživljavanje industrije od ključne važnosti za gospodarski razvoj, rast i blagostanje, drugim riječima za temelje europskog socijalnog modela.

| 3.5 | Prerađivačka industrija i dalje je glavni pokretač gospodarskog rasta: u regijama gdje je proizvodnja povećala svoj relativni udio, dogodio se i veći rast BDP-a. To se objašnjava činjenicom da se inovacijom proizvoda i postupaka u proizvođačkom sektoru stvara povećana produktivnost i u ostalim sektorima: informatizacija usluga ne bi se nikada dogodila da nije proizvedeno računalo. Upravo u proizvođačkom sektoru istraživanja i razvoj, koji su temelj za inovacije, dobivaju svoj oblik (15)
   (16). |
| --- | --- |

3.5

Prerađivačka industrija i dalje je glavni pokretač gospodarskog rasta: u regijama gdje je proizvodnja povećala svoj relativni udio, dogodio se i veći rast BDP-a. To se objašnjava činjenicom da se inovacijom proizvoda i postupaka u proizvođačkom sektoru stvara povećana produktivnost i u ostalim sektorima: informatizacija usluga ne bi se nikada dogodila da nije proizvedeno računalo. Upravo u proizvođačkom sektoru istraživanja i razvoj, koji su temelj za inovacije, dobivaju svoj oblik (15)
   (16).

| 3.6 | Raspoloživa europska financijska sredstva su se povećala. Sredstva iz programa Obzor 2020. za istraživanje, razvoj i inovacije povećana su s 54 na 80 milijardi eura. Državama članicama dostupno je najmanje 100 milijardi eura iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za financiranje ulaganja u inovacije, u skladu s prioritetima industrijske politike. COSME, program EU-a za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća za razdoblje 2014. – 2020., ima proračun od 2,3 milijarde eura. Program SPIRE (Industrija održivog postupka putem resursne i energetske učinkovitosti), novo je javno-privatno partnerstvo (JPP) potpisano u prosincu 2013. u okviru programa Obzor 2020. s ukupnim proračunom EU-a od 900 milijuna eura za sljedećih sedam godina. (17) |
| --- | --- |

3.6

Raspoloživa europska financijska sredstva su se povećala. Sredstva iz programa Obzor 2020. za istraživanje, razvoj i inovacije povećana su s 54 na 80 milijardi eura. Državama članicama dostupno je najmanje 100 milijardi eura iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za financiranje ulaganja u inovacije, u skladu s prioritetima industrijske politike. COSME, program EU-a za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća za razdoblje 2014. – 2020., ima proračun od 2,3 milijarde eura. Program SPIRE (Industrija održivog postupka putem resursne i energetske učinkovitosti), novo je javno-privatno partnerstvo (JPP) potpisano u prosincu 2013. u okviru programa Obzor 2020. s ukupnim proračunom EU-a od 900 milijuna eura za sljedećih sedam godina. (17)

| 3.7 | „Nanotehnologija, mikro i nanoelektronika, uključujući poluvodiče, napredne materijale, biotehnologije i fotoniku te robotiku i 3D tisak, bilježe spektakularan rast u EU-u. Ovladavanje tim tehnologijama omogućava upravljanje prelaskom na gospodarstvo temeljeno na znanju te s niskom razinom emisija ugljika.” (18) |
| --- | --- |

3.7

„Nanotehnologija, mikro i nanoelektronika, uključujući poluvodiče, napredne materijale, biotehnologije i fotoniku te robotiku i 3D tisak, bilježe spektakularan rast u EU-u. Ovladavanje tim tehnologijama omogućava upravljanje prelaskom na gospodarstvo temeljeno na znanju te s niskom razinom emisija ugljika.” (18)

| 3.8 | U nacrtu izvješća Europskog parlamenta o reindustrijalizaciji Europe za promicanje konkurentnosti i održivosti (19), naglašava se da „europska industrijska budućnost leži u Strategiji industrijskog preporoda za održivu Europu (RISE) koja teži tehnološkim, poslovnim i socijalnim inovacijama na putu ka industrijskoj revoluciji, uključujući kampanju modernizacije koja se temelji na niskoj razini emisije CO2”. |
| --- | --- |

3.8

U nacrtu izvješća Europskog parlamenta o reindustrijalizaciji Europe za promicanje konkurentnosti i održivosti (19), naglašava se da „europska industrijska budućnost leži u Strategiji industrijskog preporoda za održivu Europu (RISE) koja teži tehnološkim, poslovnim i socijalnim inovacijama na putu ka industrijskoj revoluciji, uključujući kampanju modernizacije koja se temelji na niskoj razini emisije CO2”.

| 3.9 | Zajednička budućnost je u „Europi kao modernoj industrijskoj regiji”, ali to zahtijeva pravu kampanju modernizacije na najmanje pet područja: jačanju tehnoloških i produktivnih inovacija uz ulaganja u istraživanje i konkurentnost; smanjenju kašnjenja, netransparentnosti i opterećenja javne uprave; olakšavanju rada malim i srednjim poduzećima; ponovnom pokretanju odgovarajuće informatičke i cestovne infrastrukture (Instrument za povezivanje Europe, TEN-T, TEN-E i Digitalni program); kretanju kapitala koji je dostupan, djeluje kao poluga u pronalaženju i privlačenju privatnih izvora, a ima i srednjoročne ciljeve ulaganja. Vraćanje proizvodnje u matičnu zemlju. |
| --- | --- |

3.9

Zajednička budućnost je u „Europi kao modernoj industrijskoj regiji”, ali to zahtijeva pravu kampanju modernizacije na najmanje pet područja: jačanju tehnoloških i produktivnih inovacija uz ulaganja u istraživanje i konkurentnost; smanjenju kašnjenja, netransparentnosti i opterećenja javne uprave; olakšavanju rada malim i srednjim poduzećima; ponovnom pokretanju odgovarajuće informatičke i cestovne infrastrukture (Instrument za povezivanje Europe, TEN-T, TEN-E i Digitalni program); kretanju kapitala koji je dostupan, djeluje kao poluga u pronalaženju i privlačenju privatnih izvora, a ima i srednjoročne ciljeve ulaganja. Vraćanje proizvodnje u matičnu zemlju.

4.   Vraćanje proizvodnje u matičnu zemlju (reshoring)

| 4.1 | Vraćanje proizvodnje u matičnu zemlju (eng. reshoring) dobrovoljna je poduzetna strategija koja se odnosi na djelomično ili potpuno vraćanje prethodno preseljene proizvodnje (unutar poduzeća ili eksternalizirana)) u matičnu zemlju (eng. back-shoring) ili jednu od regija matične zemlje. (20) Preseljenje (eng. off-shoring) se odnosi se preseljenje proizvodnje ili dijela proizvodnje poduzeća iz jedne od europskih zemalja u treće zemlje. |
| --- | --- |

4.1

Vraćanje proizvodnje u matičnu zemlju (eng. reshoring) dobrovoljna je poduzetna strategija koja se odnosi na djelomično ili potpuno vraćanje prethodno preseljene proizvodnje (unutar poduzeća ili eksternalizirana)) u matičnu zemlju (eng. back-shoring) ili jednu od regija matične zemlje. (20) Preseljenje (eng. off-shoring) se odnosi se preseljenje proizvodnje ili dijela proizvodnje poduzeća iz jedne od europskih zemalja u treće zemlje.

| 4.2 | Posljednjih godina brojne industrije odlučile su preseliti dio svojih proizvodnih lanaca izvan Unije, prvobitno kako bi se približili tržištima u nastajanju, a zatim većim dijelom zbog manjih troškova radne snage i blizine resursa. Zbog toga je došlo do sadašnje situacije u kojoj je europsko tržište s 500 milijuna stanovnika postalo velik potrošač izvaneuropskih industrijskih proizvoda. Koji čimbenici mogu utjecati na povratak tih poduzeća? Na nacionalnoj i europskoj razini, vraćanje dijela tih poduzeća dovelo bi do prednosti koje ne treba podcijeniti, poput stvaranja novih radnih mjesta, ograničavanja gubitka znanja i vještina te osnaživanja oznake „Made in”. S obzirom na brojne dinamike i ključne čimbenike koji utječu na odluku o preseljenju i/ili povratku proizvodnje, bilo bi primjereno detaljno analizirati prednosti i nedostatke kako na nacionalnoj tako i na razini pojedinačnih poduzeća. |
| --- | --- |

4.2

Posljednjih godina brojne industrije odlučile su preseliti dio svojih proizvodnih lanaca izvan Unije, prvobitno kako bi se približili tržištima u nastajanju, a zatim većim dijelom zbog manjih troškova radne snage i blizine resursa. Zbog toga je došlo do sadašnje situacije u kojoj je europsko tržište s 500 milijuna stanovnika postalo velik potrošač izvaneuropskih industrijskih proizvoda. Koji čimbenici mogu utjecati na povratak tih poduzeća? Na nacionalnoj i europskoj razini, vraćanje dijela tih poduzeća dovelo bi do prednosti koje ne treba podcijeniti, poput stvaranja novih radnih mjesta, ograničavanja gubitka znanja i vještina te osnaživanja oznake „Made in”. S obzirom na brojne dinamike i ključne čimbenike koji utječu na odluku o preseljenju i/ili povratku proizvodnje, bilo bi primjereno detaljno analizirati prednosti i nedostatke kako na nacionalnoj tako i na razini pojedinačnih poduzeća.

| 4.3 | Postupak preseljenja proizvodnje iz Europe u Aziju se nastavlja. U razdoblju 2007. – 2009., oko 40 % poduzeća koja zapošljavaju više od 50 zaposlenika preselila su u određenoj mjeri svoju proizvodnju, posebice onu s većom energetskom potrošnjom. S druge strane, postoji određeni broj zemalja iz središnje i istočne Europe koje su zadržale značajan postotak proizvođačke djelatnosti. |
| --- | --- |

4.3

Postupak preseljenja proizvodnje iz Europe u Aziju se nastavlja. U razdoblju 2007. – 2009., oko 40 % poduzeća koja zapošljavaju više od 50 zaposlenika preselila su u određenoj mjeri svoju proizvodnju, posebice onu s većom energetskom potrošnjom. S druge strane, postoji određeni broj zemalja iz središnje i istočne Europe koje su zadržale značajan postotak proizvođačke djelatnosti.

| 4.4 | Europska poduzeća su zbog trenutne krize vrlo oprezna te izbjegavaju planiranje daljnjih ulaganja ili zamjenu trenutnih dobavljača. |
| --- | --- |

4.4

Europska poduzeća su zbog trenutne krize vrlo oprezna te izbjegavaju planiranje daljnjih ulaganja ili zamjenu trenutnih dobavljača.

| 4.5 | Različiti čimbenici u Europskoj uniji negativno utječu na postupak vraćanja proizvodnje, uključujući:






  — | vrlo snažan euro; |
| --- | --- | --- |

4.5

Različiti čimbenici u Europskoj uniji negativno utječu na postupak vraćanja proizvodnje, uključujući:

—

vrlo snažan euro;

| — | nisku produktivnost; |
| --- | --- |

—

nisku produktivnost;

| — | socijalne troškove koji su viši nego u drugim zemljama s mnogo nižim troškovima rada i bez socijalne zaštite; |
| --- | --- |

—

socijalne troškove koji su viši nego u drugim zemljama s mnogo nižim troškovima rada i bez socijalne zaštite;

| — | rastuće troškove energije; i |
| --- | --- |

—

rastuće troškove energije; i

| — | nedostatak pozitivnih rješenja. |
| --- | --- |

—

nedostatak pozitivnih rješenja.

Moguće rješenje moglo bi biti osmišljavanje konkretnih inicijativa za vraćanje proizvodnje u područja koja su u najnepovoljnijem položaju.

| 4.6 | Trend vraćanja proizvodnje u SAD-u |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | Američka poduzeća postupno vraćaju proizvodnju natrag u matičnu zemlju. Ova promjena odražava činjenicu da je Kina, nakon godina naglog povećanja plaća i niza drugih čimbenika, izgubila konkurentsku prednost kao središte proizvodnje po niskim cijenama. Jedan od elemenata koji je potakao povratak proizvodnje bilo je i smanjenje cijena energije u SAD-u. |
| --- | --- |

4.6.1

Američka poduzeća postupno vraćaju proizvodnju natrag u matičnu zemlju. Ova promjena odražava činjenicu da je Kina, nakon godina naglog povećanja plaća i niza drugih čimbenika, izgubila konkurentsku prednost kao središte proizvodnje po niskim cijenama. Jedan od elemenata koji je potakao povratak proizvodnje bilo je i smanjenje cijena energije u SAD-u.

| 4.6.2 | U Kini je ovaj nedavni trend potaknut povećanjem troškova rada i cijena energije, utjecajem na inovacije, krađom intelektualnog vlasništva i većim korištenjem tehnike analize ukupnih troškova koja u obzir uzima i izračunava sve troškove i rizike. Korištenjem ukupnog troška vlasništva (eng. Total Cost of Ownership, TCO), poduzeća za poslovnu analizu pomažu u stvarnom prepoznavanju svih troškova povezanih s postupcima vraćanja proizvodnje. |
| --- | --- |

4.6.2

U Kini je ovaj nedavni trend potaknut povećanjem troškova rada i cijena energije, utjecajem na inovacije, krađom intelektualnog vlasništva i većim korištenjem tehnike analize ukupnih troškova koja u obzir uzima i izračunava sve troškove i rizike. Korištenjem ukupnog troška vlasništva (eng. Total Cost of Ownership, TCO), poduzeća za poslovnu analizu pomažu u stvarnom prepoznavanju svih troškova povezanih s postupcima vraćanja proizvodnje.

| 4.6.3 | Industrijski sektori uključeni u aktivnosti vraćanja proizvodnje su proizvođači alata i motornih vozila, primarnih metala, strojeva, kovina, robotike, medicinskih i znanstvenih instrumenata, zdravstvenih proizvoda, računala i elektronike, kemijskih proizvoda, plastike, ambalaža itd. |
| --- | --- |

4.6.3

Industrijski sektori uključeni u aktivnosti vraćanja proizvodnje su proizvođači alata i motornih vozila, primarnih metala, strojeva, kovina, robotike, medicinskih i znanstvenih instrumenata, zdravstvenih proizvoda, računala i elektronike, kemijskih proizvoda, plastike, ambalaža itd.

| 4.6.4 | Vraćanje proizvodnje čimbenik je u donošenju odluka svih proizvođačkih poduzeća. Provođenjem sveobuhvatnije analize ukupnih troškova, poduzeća otkrivaju da porast troškova rada na koje se nadovezuju „skriveni troškovi” preseljenja proizvodnje često za posljedicu imaju gubitak konkurentske prednosti. |
| --- | --- |

4.6.4

Vraćanje proizvodnje čimbenik je u donošenju odluka svih proizvođačkih poduzeća. Provođenjem sveobuhvatnije analize ukupnih troškova, poduzeća otkrivaju da porast troškova rada na koje se nadovezuju „skriveni troškovi” preseljenja proizvodnje često za posljedicu imaju gubitak konkurentske prednosti.

| 4.6.5 | Postoji pokret u kojem vlada SAD-a i razne udruge sudjeluju u stvaranju nove marke pod nazivom Made in America, Again, koji za cilj ima potaknuti kupce na kupovinu američkih proizvoda i opreme. Reshore now još je jedna inicijativa na nacionalnoj razini koja za cilj ima vraćanje poduzeća na američko tlo. (21) |
| --- | --- |

4.6.5

Postoji pokret u kojem vlada SAD-a i razne udruge sudjeluju u stvaranju nove marke pod nazivom Made in America, Again, koji za cilj ima potaknuti kupce na kupovinu američkih proizvoda i opreme. Reshore now još je jedna inicijativa na nacionalnoj razini koja za cilj ima vraćanje poduzeća na američko tlo. (21)

| 4.6.6 | Poduzeća vraćena u matičnu zemlju obično postignu smanjenje zaliha od 50 %, ali postoje i slučajevi smanjenja zaliha s faktorima 3 i 6. Razlozi za smanjenje zaliha su: bolji uvjeti plaćanja, manje količine zaliha te kraći i pouzdaniji rokovi isporuke. |
| --- | --- |

4.6.6

Poduzeća vraćena u matičnu zemlju obično postignu smanjenje zaliha od 50 %, ali postoje i slučajevi smanjenja zaliha s faktorima 3 i 6. Razlozi za smanjenje zaliha su: bolji uvjeti plaćanja, manje količine zaliha te kraći i pouzdaniji rokovi isporuke.

| 4.6.7 | U istraživanju koje je proveo MIT (Massachusetts Institute of Technology) od poduzeća se tražilo da izdvoje mjere koje bi vlada mogla poduzeti i time nešto promijeniti. Prvih pet mjera, navedenih prema važnosti, koje američka vlada može poduzeti za poticanje američkih poduzeća na vraćanje proizvodnje u matičnu zemlju su:






  1. | smanjenje poreza (68,3 %), |
| --- | --- | --- |

4.6.7

U istraživanju koje je proveo MIT (Massachusetts Institute of Technology) od poduzeća se tražilo da izdvoje mjere koje bi vlada mogla poduzeti i time nešto promijeniti. Prvih pet mjera, navedenih prema važnosti, koje američka vlada može poduzeti za poticanje američkih poduzeća na vraćanje proizvodnje u matičnu zemlju su:

1.

smanjenje poreza (68,3 %),

| 2. | porezni rabat (65,9 %), |
| --- | --- |

2.

porezni rabat (65,9 %),

| 3. | poticaji za istraživanje i razvoj (60,0 %), |
| --- | --- |

3.

poticaji za istraživanje i razvoj (60,0 %),

| 4. | omogućiti bolje obrazovanje/osposobljavanje za potrebne vještine (43,8 %), |
| --- | --- |

4.

omogućiti bolje obrazovanje/osposobljavanje za potrebne vještine (43,8 %),

| 5. | osigurati bolju infrastrukturu (38,0 %). |
| --- | --- |

5.

osigurati bolju infrastrukturu (38,0 %).

| 4.6.8 | Prema Boston Consulting Group, prva tri čimbenika koja utječu na odluku o vraćanju proizvodnje u matičnu zemlju su: (i) troškovi rada, (ii) blizina kupcima i (iii) kvaliteta proizvoda. Ostali čimbenici uključuju pristup kvalificiranoj radnoj snazi, prijevozne troškove, vrijeme isporuke i lakoću poslovanja. Pored toga, i pokazatelji govore da SAD postaje proizvođač s niskim troškovima razvijenog svijeta, što ih čini sve privlačnijima. |
| --- | --- |

4.6.8

Prema Boston Consulting Group, prva tri čimbenika koja utječu na odluku o vraćanju proizvodnje u matičnu zemlju su: (i) troškovi rada, (ii) blizina kupcima i (iii) kvaliteta proizvoda. Ostali čimbenici uključuju pristup kvalificiranoj radnoj snazi, prijevozne troškove, vrijeme isporuke i lakoću poslovanja. Pored toga, i pokazatelji govore da SAD postaje proizvođač s niskim troškovima razvijenog svijeta, što ih čini sve privlačnijima.

| 4.7 | Koji su rezultati studija ili istraživanja u EU-u o postupku vraćanja proizvodnje? Postoji vrlo ograničen broj poznatih istraživanja ili studija o europskom postupku vraćanja proizvodnje u matične zemlje. Istraživanje pojave preseljenja njemačkih poduzeća utvrdilo je da između jedne šetine i jedne četvrtine poduzeća vraćaju proizvodnju u matičnu zemlju u roku od četiri godine. Francuska poduzeća iz IT sektora žalila su se na nepredviđene troškove, slabu kvalitetu i probleme s logistikom. Studija o proizvođačkim poduzećima iz Ujedinjene Kraljevine koji su preselili proizvodnju u razdoblju 2008. – 2009. pokazuje da je 14 % tih poduzeća već vratilo proizvodnju u matičnu zemlju. (22) U Komunikaciji COM(2010) 614 o temi Cjelovita industrijska politika za doba globalizacije koja na središnje mjesto stavlja konkurentnost i održivost, Europska komisija je spomenula tu ideju, ali nije izričito upotrijebila riječ „reshoring”. |
| --- | --- |

4.7

Koji su rezultati studija ili istraživanja u EU-u o postupku vraćanja proizvodnje? Postoji vrlo ograničen broj poznatih istraživanja ili studija o europskom postupku vraćanja proizvodnje u matične zemlje. Istraživanje pojave preseljenja njemačkih poduzeća utvrdilo je da između jedne šetine i jedne četvrtine poduzeća vraćaju proizvodnju u matičnu zemlju u roku od četiri godine. Francuska poduzeća iz IT sektora žalila su se na nepredviđene troškove, slabu kvalitetu i probleme s logistikom. Studija o proizvođačkim poduzećima iz Ujedinjene Kraljevine koji su preselili proizvodnju u razdoblju 2008. – 2009. pokazuje da je 14 % tih poduzeća već vratilo proizvodnju u matičnu zemlju. (22) U Komunikaciji COM(2010) 614 o temi Cjelovita industrijska politika za doba globalizacije koja na središnje mjesto stavlja konkurentnost i održivost, Europska komisija je spomenula tu ideju, ali nije izričito upotrijebila riječ „reshoring”.

5.   Rezultati javnih rasprava u Bruxellesu i Bergamu

| 5.1 | Na javnim raspravama koje je EGSO organizirao u Bruxellesu i Bergamu predstavljena su iskustva premještanja i vraćanja proizvodnje, uz moguće buduće scenarije u različitim sektorima prerađivačke industrije u kontekstu procesa reindustrijalizacije u Europi. |
| --- | --- |

5.1

Na javnim raspravama koje je EGSO organizirao u Bruxellesu i Bergamu predstavljena su iskustva premještanja i vraćanja proizvodnje, uz moguće buduće scenarije u različitim sektorima prerađivačke industrije u kontekstu procesa reindustrijalizacije u Europi.

| 5.2 | Svjetsko gospodarstvo uglavnom je vođeno tržišnim silama koje znatno utječu na odluku poduzeća da premjesti i/ili vrati vlastitu proizvođačku djelatnost. |
| --- | --- |

5.2

Svjetsko gospodarstvo uglavnom je vođeno tržišnim silama koje znatno utječu na odluku poduzeća da premjesti i/ili vrati vlastitu proizvođačku djelatnost.

| 5.3 | Istraživanje iz Ujedinjene Kraljevine pokazuje da premještaj proizvodnje u zemlje s niskim troškovima rada nije uvijek ključ uspjeha. Struktura vrijednosnog i opskrbnog lanca sastavni je dio tog uspjeha. Iako su troškovi i dalje ključno pitanje, oni nisu određeni isključivo troškom rada već i troškovima logistike i upravljanja. Studija potvrđuje da su tri glavna razloga koja su navela poduzeća na vraćanje proizvodnje u matičnu zemlju bile uštede niže od očekivanih (50 %), problemi s kvalitetom (43 %) te blizina tržištu (36 %). Ostali razlozi uključuju sposobnost poštivanja kratkih rokova isporuke, vidljivost i stabilnost dobavljača te zaštitu intelektualnog vlasništva. |
| --- | --- |

5.3

Istraživanje iz Ujedinjene Kraljevine pokazuje da premještaj proizvodnje u zemlje s niskim troškovima rada nije uvijek ključ uspjeha. Struktura vrijednosnog i opskrbnog lanca sastavni je dio tog uspjeha. Iako su troškovi i dalje ključno pitanje, oni nisu određeni isključivo troškom rada već i troškovima logistike i upravljanja. Studija potvrđuje da su tri glavna razloga koja su navela poduzeća na vraćanje proizvodnje u matičnu zemlju bile uštede niže od očekivanih (50 %), problemi s kvalitetom (43 %) te blizina tržištu (36 %). Ostali razlozi uključuju sposobnost poštivanja kratkih rokova isporuke, vidljivost i stabilnost dobavljača te zaštitu intelektualnog vlasništva.

| 5.4 | Pristup tržištima i kupcima jest i ostat će jedan od ključnih čimbenika za donošenje ove odluke. U pojedinim sektorima postoje geografske zapreke za djelovanje na inozemnim tržištima, uključujući i lokalne okolnosti, koje iziskuju usvajanje strategije za preseljenje vlastite proizvodnje i prisutnost na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

5.4

Pristup tržištima i kupcima jest i ostat će jedan od ključnih čimbenika za donošenje ove odluke. U pojedinim sektorima postoje geografske zapreke za djelovanje na inozemnim tržištima, uključujući i lokalne okolnosti, koje iziskuju usvajanje strategije za preseljenje vlastite proizvodnje i prisutnost na domaćem tržištu.

| 5.5 | Pristup infrastrukturi, energiji i prijevozu od temeljne je važnosti za poduzeća. Danas postoje zemlje sa suvremenom i pristupačnom infrastrukturom koja se može natjecati s onom europskom. Treba ozbiljno razmotriti buduća ulaganja u ovaj sektor. |
| --- | --- |

5.5

Pristup infrastrukturi, energiji i prijevozu od temeljne je važnosti za poduzeća. Danas postoje zemlje sa suvremenom i pristupačnom infrastrukturom koja se može natjecati s onom europskom. Treba ozbiljno razmotriti buduća ulaganja u ovaj sektor.

| 5.6 | Stručno osposobljavanje i obrazovanje imaju vrlo važnu ulogu koju ne treba podcjenjivati. Zemlje u razvoju uložile su i nastavljaju znatno ulagati u obrazovanje svojih mladih, stvarajući tako konkurenciju našim mladima. S obzirom na pomanjkanje radnih mjesta za kvalificiranu radnu snagu u Europi, mladi odlaze u inozemstvo. EGSO trenutno radi na mišljenju o odnosu između obrazovanja, stručnog osposobljavanja i poduzetništva. |
| --- | --- |

5.6

Stručno osposobljavanje i obrazovanje imaju vrlo važnu ulogu koju ne treba podcjenjivati. Zemlje u razvoju uložile su i nastavljaju znatno ulagati u obrazovanje svojih mladih, stvarajući tako konkurenciju našim mladima. S obzirom na pomanjkanje radnih mjesta za kvalificiranu radnu snagu u Europi, mladi odlaze u inozemstvo. EGSO trenutno radi na mišljenju o odnosu između obrazovanja, stručnog osposobljavanja i poduzetništva.

| 5.7 | Dana 7. studenog 2013. Europska konfederacija sindikata (ETUC) usvojila je Investicijski plan za dobre poslove i održivu budućnost, u cilju osiguravanja ponovnog rasta u Europi, stvaranja do 11 milijuna novih radnih mjesta i poticanja multinacionalnih poduzeća da presele svoje poslovanje u Europu, što bi pospješilo dinamičniju potražnju. |
| --- | --- |

5.7

Dana 7. studenog 2013. Europska konfederacija sindikata (ETUC) usvojila je Investicijski plan za dobre poslove i održivu budućnost, u cilju osiguravanja ponovnog rasta u Europi, stvaranja do 11 milijuna novih radnih mjesta i poticanja multinacionalnih poduzeća da presele svoje poslovanje u Europu, što bi pospješilo dinamičniju potražnju.

| 5.8 | Preseljenje velikih industrija neizravno je utjecalo na mala i srednja poduzeća koja zaprimaju sve manje narudžbi za proizvodnju dijelova. Automobilska industrija, primjerice, preselila je proizvodnju u zemlje u razvoju prvenstveno zbog sve veće potražnje na tim tržištima. Automobilska industrija predviđa da će izgubiti između 70  000 i 85  000 radnih mjesta. |
| --- | --- |

5.8

Preseljenje velikih industrija neizravno je utjecalo na mala i srednja poduzeća koja zaprimaju sve manje narudžbi za proizvodnju dijelova. Automobilska industrija, primjerice, preselila je proizvodnju u zemlje u razvoju prvenstveno zbog sve veće potražnje na tim tržištima. Automobilska industrija predviđa da će izgubiti između 70  000 i 85  000 radnih mjesta.

| 5.9 | Za proizvode iz sektora metalurgije predviđa se snažna potražnja od čega do 2025. dobre dvije trećine iz zemalja u razvoju. Iz tog razloga, ovaj sektor treba izgraditi mrežu globalnih kontakata i osigurati svoju prisutnost na tržištu. Europske metalne i inženjerske industrije sele na tržišta u razvoju, ne samo zbog troškova već i zbog zadovoljavanja potražnje strategijom „u zemlji i za zemlju” (in country for country) te osiguravanja ponude proizvoda i usluga lokalnim proizvođačima i potrošačima. |
| --- | --- |

5.9

Za proizvode iz sektora metalurgije predviđa se snažna potražnja od čega do 2025. dobre dvije trećine iz zemalja u razvoju. Iz tog razloga, ovaj sektor treba izgraditi mrežu globalnih kontakata i osigurati svoju prisutnost na tržištu. Europske metalne i inženjerske industrije sele na tržišta u razvoju, ne samo zbog troškova već i zbog zadovoljavanja potražnje strategijom „u zemlji i za zemlju” (in country for country) te osiguravanja ponude proizvoda i usluga lokalnim proizvođačima i potrošačima.

| 5.10 | Na javnoj raspravi u Bergamu, došlo se do sljedećih zaključaka (23):






  — | preseljenje proizvodnje u inozemstvo (eng. offshoring) još postoji; |
| --- | --- | --- |

5.10

Na javnoj raspravi u Bergamu, došlo se do sljedećih zaključaka (23):

—

preseljenje proizvodnje u inozemstvo (eng. offshoring) još postoji;

| — | vraćanje proizvodnje u matičnu ili susjednu zemlju (eng. back shoring i near shoring) dvije su, ali ne i jedine mogućnosti; |
| --- | --- |

—

vraćanje proizvodnje u matičnu ili susjednu zemlju (eng. back shoring i near shoring) dvije su, ali ne i jedine mogućnosti;

| — | poslovi vraćeni u matičnu zemlju nisu nužno isti oni koje se ranije preselilo u inozemstvo (različiti brojevi, različiti radni profili); |
| --- | --- |

—

poslovi vraćeni u matičnu zemlju nisu nužno isti oni koje se ranije preselilo u inozemstvo (različiti brojevi, različiti radni profili);

| — | poduzetnici moraju uzeti u obzir ukupan trošak preseljenja a ne samo trošak rada (ulaganja u radni kapital; popravak neispravnih dijelova); |
| --- | --- |

—

poduzetnici moraju uzeti u obzir ukupan trošak preseljenja a ne samo trošak rada (ulaganja u radni kapital; popravak neispravnih dijelova);

| — | sindikati trebaju uzeti u obzir „trošak rada po proizvodnoj jedinici” a ne „trošak rada po odrađenim satima” (inovacija proizvoda/postupka, organizacija rada); |
| --- | --- |

—

sindikati trebaju uzeti u obzir „trošak rada po proizvodnoj jedinici” a ne „trošak rada po odrađenim satima” (inovacija proizvoda/postupka, organizacija rada);

| — | nositelji političke odgovornosti trebaju sagledati sve čimbenike koji utječu na poslovanje. |
| --- | --- |

—

nositelji političke odgovornosti trebaju sagledati sve čimbenike koji utječu na poslovanje.

Bruxelles, 29. travnja 2014.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2014) 14 final.

1

(2)  Te cijene nisu regulirane razlikama u kvaliteti, budući da je opskrba električnom energijom u EU-u sigurnija i rjeđe dolazi do njezinog prekida nego u spomenutim zemljama.

2

(3)  COM(2014) 14 final.

3

(4)  ces1857-2011_ac_en.doc.

4

(5)  INT/451 – Istraživanje i razvoj: potpora konkurentnosti SL C 277, 17.11.2009., str.1.

5

(6)  Industrial revolution brings industry back to Europe, 10. prosinca 2012. povjerenik Tajani.

6

Industrial revolution brings industry back to Europe

(7)  Izvješće europskog instituta za istraživanja Centro Europa Ricerche o temi internacionalizacije, br. 3/2013, str. 57.

7

Centro Europa Ricerche

(8)  The Mechanics Behind Manufacturing Job Losses, William T. Gavin u Economic Synopses, 2013, br. 20.

8

Economic Synopses

(9)  Javno predavanje. London School of Economics. 3. prosinca 2013.

9

(10)  http://www.labanconota.it/finanza/globalizzazione-delocalizzazione-reindustrializzazione.html.

10

(11)  http://ec.europa.eu/enterprise/initiatives/mission-growth/index_en.html.

11

(12)  Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak. Ažurirana Komunikacija o industrijskoj politici (COM(2012) 582 final), 10. listopada 2012.

12

Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak. Ažurirana Komunikacija o industrijskoj politici

(13)  U postupku usvajanja. CCMI/117 – Akcijski plan za europsku industriju željeza i čelika.

13

Akcijski plan za europsku industriju željeza i čelika

(14)  COM(2013) 407 final.

14

(15)  Is industry a driver for wealth? The affirmative response of the European regions. (Industrial scenarios. Confindustria research centre, June 2011).

15

Is industry a driver for wealth? The affirmative response of the European regions

(16)  Poglavlje 4., A „manufacturing imperative” in the EU: the role of industrial policy. European Competitiveness Report 2013, Towards Knowledge Driven Reindustrialisation (Izvješće o europskoj konkurentnosti za 2013., Za reindustrijalizaciju temeljenu na znanju).

16

Towards Knowledge Driven Reindustrialisation

(17)  http://ec.europa.eu/research/press/2013/pdf/ppp/spire_factsheet.pdf.

17

(18)  Poglavlje 5. EU production and trade based on key enabling technologies. European Competitiveness Report 2013, Towards Knowledge Driven Reindustrialisation (Izvješće o europskoj konkurentnosti za 2013., Za reindustrijalizaciju temeljenu na znanju).

18

Towards Knowledge Driven Reindustrialisation

(19)  Izvjestitelj: Reinhard Bütikofer PR\936863IT.doc PE510.843v01-00 2013/2006(INI).

19

(20)  Uni-Club MoRe Back-reshoring Research Group.

20

(21)  http://www.reshorenow.org

21

(22)  Leibl, P., Morefield, R. and Pfeiffer, R. (2011), A study of the effects of backshoring in the EU, Proceedings of the 13th International Conference of the American Society of Business and Behavioral Sciences http://asbbs.org/files/2010/ASBBS_%20Proceedings_13th_Intl_Meeting.pdf.

22

A study of the effects of backshoring in the EU

(23)  Uni-Club MoRe Back-reshoring Research Group.

23

---

| 12.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 311/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 311/25

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o industrijskim promjenama u europskom farmaceutskom sektoru

2014/C 311/04

Izvjestitelj: Pedro Augusto ALMEIDA FREIRE

Suizvjestitelj: Enrico GIBELLIERI

Dana 19. rujna 2013., sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor je odlučio sastaviti samoinicijativno mišljenje o

Industrijske promjene u europskom farmaceutskom sektoru

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI), odgovorno za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojilo je mišljenje 8. travnja 2014.

Europski gospodarski i socijalni odbor mišljenje je usvojio na svom 498. plenarnom zasjedanju održanom 29. i 30. travnja 2014. g. (sjednica od 29. travnja), sa 195 glasova za, 4 protiv i 12 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1 | Farmaceutski sektor jedan je od najvažnijih sektora te je od strateške važnosti za budućnost Europe. Europa ima dugu tradiciju i jedno je od glavnih svjetskih središta za inovacije na području lijekova te ima brojne preduvjete da nastavi tim putem na jednako uspješan način. Uspješna budućnost, međutim, ovisi o političkoj podršci primjerenom korištenju inovacija u europskim zdravstvenim sustavima. |
| --- | --- |

1.1

Farmaceutski sektor jedan je od najvažnijih sektora te je od strateške važnosti za budućnost Europe. Europa ima dugu tradiciju i jedno je od glavnih svjetskih središta za inovacije na području lijekova te ima brojne preduvjete da nastavi tim putem na jednako uspješan način. Uspješna budućnost, međutim, ovisi o političkoj podršci primjerenom korištenju inovacija u europskim zdravstvenim sustavima.

| 1.2 | Farmaceutska industrija ne samo da ima najveću dodanu vrijednost po zaposleniku, najveći intenzitet istraživanja i razvoja i najveći trgovinski suficit od svih visokotehnoloških sektora, već svojim proizvodima na jedinstven način, u širem smislu, pridonosi gospodarskom rastu time što pridonosi zdravlju stanovništva. Sektor ne čine samo velike kompanije koje zapošljavaju velik broj ljudi, već i mala i srednja poduzeća čije marže često ovise o veličini poduzeća. U partnerstvima sa sveučilištima i ostalim institucijama diljem svijeta formira integrirani „sustav” bioloških znanosti. |
| --- | --- |

1.2

Farmaceutska industrija ne samo da ima najveću dodanu vrijednost po zaposleniku, najveći intenzitet istraživanja i razvoja i najveći trgovinski suficit od svih visokotehnoloških sektora, već svojim proizvodima na jedinstven način, u širem smislu, pridonosi gospodarskom rastu time što pridonosi zdravlju stanovništva. Sektor ne čine samo velike kompanije koje zapošljavaju velik broj ljudi, već i mala i srednja poduzeća čije marže često ovise o veličini poduzeća. U partnerstvima sa sveučilištima i ostalim institucijama diljem svijeta formira integrirani „sustav” bioloških znanosti.

| 1.3 | Odbor smatra, imajući u vidu sve žešću globalnu konkurenciju, da je pravo vrijeme za izradu nove europske strategije za biološke znanosti kojom bi se omogućila bolja povezanost s industrijom i time vodilo računa da sve skupine dionika i dalje imaju korist od ovog jedinstvenog sektora. |
| --- | --- |

1.3

Odbor smatra, imajući u vidu sve žešću globalnu konkurenciju, da je pravo vrijeme za izradu nove europske strategije za biološke znanosti kojom bi se omogućila bolja povezanost s industrijom i time vodilo računa da sve skupine dionika i dalje imaju korist od ovog jedinstvenog sektora.

| 1.4 | Odbor predlaže da nova strategija za biološke znanosti sadrži sljedeća tri elementa:






  — | preporuke za društvenu politiku – usmjerene na doprinos koji sektor može dati u odgovoru na izazov suzbijanja kroničnih bolesti u Europi u kojoj stanovništvo stari, kao i na potrebu smanjivanja zdravstvenih nejednakosti; |
| --- | --- | --- |

1.4

Odbor predlaže da nova strategija za biološke znanosti sadrži sljedeća tri elementa:

—

preporuke za društvenu politiku – usmjerene na doprinos koji sektor može dati u odgovoru na izazov suzbijanja kroničnih bolesti u Europi u kojoj stanovništvo stari, kao i na potrebu smanjivanja zdravstvenih nejednakosti;

| — | preporuke za znanstvenu politiku – gdje ozbiljan trud treba uložiti u razvoj usklađenijeg, više strateški usmjerenog paneuropskog istraživanja; te |
| --- | --- |

—

preporuke za znanstvenu politiku – gdje ozbiljan trud treba uložiti u razvoj usklađenijeg, više strateški usmjerenog paneuropskog istraživanja; te

| — | preporuke za gospodarsku politiku – gdje se izričitije prepoznaje važnost koju ulaganje u zdravstvo, uključujući i u lijekove, ima za sve dijelove društva. Odbor preporučuje svim državama članicama da s industrijom postignu dogovor prema kojem bi se svim europskim potrošačima (tj. pacijentima) mogao osigurati jednak pristup suvremenoj medicini. |
| --- | --- |

—

preporuke za gospodarsku politiku – gdje se izričitije prepoznaje važnost koju ulaganje u zdravstvo, uključujući i u lijekove, ima za sve dijelove društva. Odbor preporučuje svim državama članicama da s industrijom postignu dogovor prema kojem bi se svim europskim potrošačima (tj. pacijentima) mogao osigurati jednak pristup suvremenoj medicini.

| 1.5 | Potrebno je ojačati ulogu i neovisnost Europske agencije za lijekove (EMA). |
| --- | --- |

1.5

Potrebno je ojačati ulogu i neovisnost Europske agencije za lijekove (EMA).

| 1.6 | Europa treba putem partnerstva koja će se protezati i izvan njezinih granica tražiti načine da ojača i učvrsti svoj vodeći položaj u svijetu na području lijekova. |
| --- | --- |

1.6

Europa treba putem partnerstva koja će se protezati i izvan njezinih granica tražiti načine da ojača i učvrsti svoj vodeći položaj u svijetu na području lijekova.

| 1.7 | Treba uložiti napore kako bi se smanjila nejednakost u pristupu lijekovima u Europi. |
| --- | --- |

1.7

Treba uložiti napore kako bi se smanjila nejednakost u pristupu lijekovima u Europi.

| 1.8 | U okviru znanstvenih preporuka o politikama, da bi dostigla vodeće mjesto u znanosti i time pridonijela strategiji Europa 2020. te u svrhu jačanja konkurentnosti na svjetskoj razini, Europa treba nastaviti provoditi svoju usklađenu strategiju za istraživanja na području medicine i biološke znanosti te se više usmjeriti prema izvrsnosti u osnovnim biomedicinskim istraživanjima te obrazovanju i osposobljavanju. |
| --- | --- |

1.8

U okviru znanstvenih preporuka o politikama, da bi dostigla vodeće mjesto u znanosti i time pridonijela strategiji Europa 2020. te u svrhu jačanja konkurentnosti na svjetskoj razini, Europa treba nastaviti provoditi svoju usklađenu strategiju za istraživanja na području medicine i biološke znanosti te se više usmjeriti prema izvrsnosti u osnovnim biomedicinskim istraživanjima te obrazovanju i osposobljavanju.

| 1.9 | Komisija bi trebala intelektualno vlasništvo učiniti sastavnim dijelom predstojeće komunikacije o industrijskoj politici za farmaceutsku industriju. |
| --- | --- |

1.9

Komisija bi trebala intelektualno vlasništvo učiniti sastavnim dijelom predstojeće komunikacije o industrijskoj politici za farmaceutsku industriju.

| 1.10 | Farmaceutski sektor pridonosi strategiji Europa 2020. koja za cilj ima omogućiti pametan, održiv i uključiv rast, uz velik naglasak na stvaranju kvalitetnih radnih mjesta i smanjenju siromaštva. To će se postići učinkovitijim ulaganjima u obrazovanje, istraživanja i inovacije, u politike na strani potražnje koje potiču inovativne proizvode i usluge, te jačanjem gospodarstva s visokokvalitetnim radnim mjestima koje će omogućiti socijalnu i teritorijalnu koheziju. |
| --- | --- |

1.10

Farmaceutski sektor pridonosi strategiji Europa 2020. koja za cilj ima omogućiti pametan, održiv i uključiv rast, uz velik naglasak na stvaranju kvalitetnih radnih mjesta i smanjenju siromaštva. To će se postići učinkovitijim ulaganjima u obrazovanje, istraživanja i inovacije, u politike na strani potražnje koje potiču inovativne proizvode i usluge, te jačanjem gospodarstva s visokokvalitetnim radnim mjestima koje će omogućiti socijalnu i teritorijalnu koheziju.

| 1.11 | Ove se inicijative moraju pospješiti učinkovitim socijalnim dijalogom na razini sektora i višedioničkim pristupom. |
| --- | --- |

1.11

Ove se inicijative moraju pospješiti učinkovitim socijalnim dijalogom na razini sektora i višedioničkim pristupom.

| 1.12 | Odbor poziva Komisiju da bez odlaganja osmisli strategiju za farmaceutski sektor kako bi se osiguralo da farmaceutska industrija u Europi bude uspješna duž čitavog vrijednosnog lanca (istraživanja i razvoja, proizvodnje, prodaje i distribucije). |
| --- | --- |

1.12

Odbor poziva Komisiju da bez odlaganja osmisli strategiju za farmaceutski sektor kako bi se osiguralo da farmaceutska industrija u Europi bude uspješna duž čitavog vrijednosnog lanca (istraživanja i razvoja, proizvodnje, prodaje i distribucije).

2.   Povijesni pregled i sadašnje stanje u farmaceutskoj industriji

| 2.1 | Farmaceutska industrija sa sjedištem u Europi uvelike pridonosi Europskoj uniji i to ne samo gospodarski, već i visokokvalitetnim zapošljavanjem, ulaganjima u znanstvenu bazu i na polju javnog zdravlja. U posljednjih 60 godina Europa je postigla ogroman napredak u rastu životnog vijeka i poboljšanju zdravstvenih rezultata. Uporaba inovativnih lijekova znatno je pridonijela takvom napretku u posljednje vrijeme. Danas se Europa nalazi pred nizom novih izazova. |
| --- | --- |

2.1

Farmaceutska industrija sa sjedištem u Europi uvelike pridonosi Europskoj uniji i to ne samo gospodarski, već i visokokvalitetnim zapošljavanjem, ulaganjima u znanstvenu bazu i na polju javnog zdravlja. U posljednjih 60 godina Europa je postigla ogroman napredak u rastu životnog vijeka i poboljšanju zdravstvenih rezultata. Uporaba inovativnih lijekova znatno je pridonijela takvom napretku u posljednje vrijeme. Danas se Europa nalazi pred nizom novih izazova.

| 2.2 | Nejednakosti u pristupu zdravstvenoj skrbi postoje i dalje, a kronične i degenerativne bolesti dovode do toga da ljudi žive duže, ali uz neki oblik medicinske invalidnosti ili oboljenja. To negativno utječe na troškove za zdravstvenu skrb i produktivnost. |
| --- | --- |

2.2

Nejednakosti u pristupu zdravstvenoj skrbi postoje i dalje, a kronične i degenerativne bolesti dovode do toga da ljudi žive duže, ali uz neki oblik medicinske invalidnosti ili oboljenja. To negativno utječe na troškove za zdravstvenu skrb i produktivnost.

| 2.3 | Od iznimne je važnosti europskim potrošačima osigurati siguran i učinkovit lanac opskrbe farmaceutskim proizvodima. U teoriji, europski regulatorni okvir jamči pacijentima lijekove jednakih standarda kvalitete, bez obzira gdje su oni proizvedeni. Ipak, važna će prekretnica u daljnjem poboljšanju sigurnosti lanca opskrbe i uklanjanju rizika od krivotvorenih proizvoda biti provedba Direktive o krivotvorenim lijekovima, putem koje će se kodiranjem i serijalizacijom svakog pakiranja lijekova u Europi unaprijediti ključan element – sljedivost. |
| --- | --- |

2.3

Od iznimne je važnosti europskim potrošačima osigurati siguran i učinkovit lanac opskrbe farmaceutskim proizvodima. U teoriji, europski regulatorni okvir jamči pacijentima lijekove jednakih standarda kvalitete, bez obzira gdje su oni proizvedeni. Ipak, važna će prekretnica u daljnjem poboljšanju sigurnosti lanca opskrbe i uklanjanju rizika od krivotvorenih proizvoda biti provedba Direktive o krivotvorenim lijekovima, putem koje će se kodiranjem i serijalizacijom svakog pakiranja lijekova u Europi unaprijediti ključan element – sljedivost.

| 2.4 | Europska agencija za lijekove (EMA) osnovana je 1995., približno u isto vrijeme kad i Uprava za hranu i lijekove (FDA) SAD-a, no nije centralizirana kao potonja. EMA je financirana sredstvima EU-a i farmaceutskog sektora kao i neizravnim potporama država članica s namjerom usklađivanja (ali ne i nadomještanja) rada postojećih nacionalnih tijela za regulaciju lijekova, koja nastavljaju djelovati umrežena s EMA-om. |
| --- | --- |

2.4

Europska agencija za lijekove (EMA) osnovana je 1995., približno u isto vrijeme kad i Uprava za hranu i lijekove (FDA) SAD-a, no nije centralizirana kao potonja. EMA je financirana sredstvima EU-a i farmaceutskog sektora kao i neizravnim potporama država članica s namjerom usklađivanja (ali ne i nadomještanja) rada postojećih nacionalnih tijela za regulaciju lijekova, koja nastavljaju djelovati umrežena s EMA-om.

3.   Industrijske promjene u farmaceutskom sektoru

| 3.1 | U prosjeku je potrebno preko dvanaest godina da bi se novi lijek razvio do standarda kvalitete, učinkovitosti i sigurnosnih standarda predviđenih od strane regulatornih tijela. Od 25  000 testiranih kemijskih spojeva u prosjeku ih 25 prijeđe u fazu kliničkih ispitivanja, pet lijekova dobije odobrenje, a jedan od njih prikupi dovoljno sredstava kojima će se financirati njegov razvoj. „Neuspjeh” lijeka sastavni je dio inovacijskog procesa. Budući da su početna ulaganja farmaceutskih kompanija iz privatnog sektora ogromna i visoko rizična, za tehnologije ugrađene u proizvodnju lijekova predviđa se određena razina privremenog isključivog prava primjene na tržištu, na primjer putem patenata. |
| --- | --- |

3.1

U prosjeku je potrebno preko dvanaest godina da bi se novi lijek razvio do standarda kvalitete, učinkovitosti i sigurnosnih standarda predviđenih od strane regulatornih tijela. Od 25  000 testiranih kemijskih spojeva u prosjeku ih 25 prijeđe u fazu kliničkih ispitivanja, pet lijekova dobije odobrenje, a jedan od njih prikupi dovoljno sredstava kojima će se financirati njegov razvoj. „Neuspjeh” lijeka sastavni je dio inovacijskog procesa. Budući da su početna ulaganja farmaceutskih kompanija iz privatnog sektora ogromna i visoko rizična, za tehnologije ugrađene u proizvodnju lijekova predviđa se određena razina privremenog isključivog prava primjene na tržištu, na primjer putem patenata.

| 3.2 | Farmaceutske inovacije nadahnute su novim znanstvenim spoznajama, posebice na području biologije. Napredak na područjima genomike, proteomike i nanotehnologije te otkriće preciznijih biomarkera pružaju velike mogućnosti za dodatno poboljšanje lijekova kojima liječnici raspolažu. Farmaceutski sektor prolazi kroz strukturne promjene koje pospješuju odmak od popularnih lijekova iz primarne skrbi prema specijaliziranijim proizvodima, veća konkurencija među generičkim lijekovima i trenutačni izazovi u produktivnosti na području istraživanja i razvoja. Još jedan trenutačni izazov je zadržavanje razine izdataka za istraživanje i razvoj u vrijeme kada postoji pritisak da se dioničarima u kratkom roku osigura dobit. |
| --- | --- |

3.2

Farmaceutske inovacije nadahnute su novim znanstvenim spoznajama, posebice na području biologije. Napredak na područjima genomike, proteomike i nanotehnologije te otkriće preciznijih biomarkera pružaju velike mogućnosti za dodatno poboljšanje lijekova kojima liječnici raspolažu. Farmaceutski sektor prolazi kroz strukturne promjene koje pospješuju odmak od popularnih lijekova iz primarne skrbi prema specijaliziranijim proizvodima, veća konkurencija među generičkim lijekovima i trenutačni izazovi u produktivnosti na području istraživanja i razvoja. Još jedan trenutačni izazov je zadržavanje razine izdataka za istraživanje i razvoj u vrijeme kada postoji pritisak da se dioničarima u kratkom roku osigura dobit.

| 3.3 | U sektoru je izravno zaposleno 7 00  000 ljudi (od kojih je 70 % žena) različitih znanstvenih i tehnoloških specijalizacija, a neizravno stvara tri do četiri puta više radnih mjesta. Radi se o radnim mjestima visoke kvalitete. Zaposlenici u tom sektoru dobro su obrazovani te on stvara veću dodanu vrijednost po radniku nego bilo koji drugi visokotehnološki sektor. Farmaceutske kompanije su, u usporedbi s drugim sektorima, otpornije na kratkoročne makroekonomske cikluse naglog rasta i pada. To je velika prednost Europe. |
| --- | --- |

3.3

U sektoru je izravno zaposleno 7 00  000 ljudi (od kojih je 70 % žena) različitih znanstvenih i tehnoloških specijalizacija, a neizravno stvara tri do četiri puta više radnih mjesta. Radi se o radnim mjestima visoke kvalitete. Zaposlenici u tom sektoru dobro su obrazovani te on stvara veću dodanu vrijednost po radniku nego bilo koji drugi visokotehnološki sektor. Farmaceutske kompanije su, u usporedbi s drugim sektorima, otpornije na kratkoročne makroekonomske cikluse naglog rasta i pada. To je velika prednost Europe.

| 3.4 | Životni ciklus lijekova predstavlja primjereni okvir za omogućavanje stalnog priljeva novih i korisnih tehnologija, dok u isto vrijeme osigurava razumnu održivost proračuna. U njemu se mogu razlikovati tri faze:






  1) | istraživanje i razvoj – kad poduzeća iz privatnog sektora preuzimaju rizik da bi plasirala na tržište nove lijekove, |
| --- | --- | --- |

3.4

Životni ciklus lijekova predstavlja primjereni okvir za omogućavanje stalnog priljeva novih i korisnih tehnologija, dok u isto vrijeme osigurava razumnu održivost proračuna. U njemu se mogu razlikovati tri faze:

1)

istraživanje i razvoj – kad poduzeća iz privatnog sektora preuzimaju rizik da bi plasirala na tržište nove lijekove,

| 2) | tržište lijekova zaštićenih patentom (on-patent) – kako bi poduzeća ostvarila povrat ulaganja, važno je da zdravstveni sustavi nove tehnologije koriste na primjeren način te da plaćaju primjerenu cijenu koja odražava vrijednost lijeka i koju si određeni zdravstveni sustav može priuštiti, |
| --- | --- |

2)

tržište lijekova zaštićenih patentom (on-patent) – kako bi poduzeća ostvarila povrat ulaganja, važno je da zdravstveni sustavi nove tehnologije koriste na primjeren način te da plaćaju primjerenu cijenu koja odražava vrijednost lijeka i koju si određeni zdravstveni sustav može priuštiti,

| 3) | tržište lijekova nezaštićenih patentom (off-patent) (generički i bioslični lijekovi) – kad proizvodi konkurenata, po isteku isključivog prava stavljanja u promet lijeka, pokrenu pad cijene te time zdravstvenim sustavima omoguće uštedu kojom se mogu financirati noviji lijekovi. |
| --- | --- |

3)

tržište lijekova nezaštićenih patentom (off-patent) (generički i bioslični lijekovi) – kad proizvodi konkurenata, po isteku isključivog prava stavljanja u promet lijeka, pokrenu pad cijene te time zdravstvenim sustavima omoguće uštedu kojom se mogu financirati noviji lijekovi.

| 3.5 | Posljednjih je godina cjelovitost tog „životnog ciklusa” pod pritiskom. Faza istraživanja i razvoja postala je duža, skuplja i rizičnija. Zahtjevi za pružanje više podataka, ne samo od strane regulatornih tijela već i platitelja unutar zdravstvenog sustava, primorali su farmaceutske kompanije da više vremena nego ranije posvete provođenju većeg broja ispitivanja lijeka naspram više komparativnih lijekova. Tijekom faze tržišta lijekova zaštićenih patentom platitelji su postali sofisticiraniji i izbirljiviji, pa zahtijevaju sve više dokaza i to ne samo o sigurnosti i učinkovitosti lijeka, već i o njegovoj isplativosti. |
| --- | --- |

3.5

Posljednjih je godina cjelovitost tog „životnog ciklusa” pod pritiskom. Faza istraživanja i razvoja postala je duža, skuplja i rizičnija. Zahtjevi za pružanje više podataka, ne samo od strane regulatornih tijela već i platitelja unutar zdravstvenog sustava, primorali su farmaceutske kompanije da više vremena nego ranije posvete provođenju većeg broja ispitivanja lijeka naspram više komparativnih lijekova. Tijekom faze tržišta lijekova zaštićenih patentom platitelji su postali sofisticiraniji i izbirljiviji, pa zahtijevaju sve više dokaza i to ne samo o sigurnosti i učinkovitosti lijeka, već i o njegovoj isplativosti.

| 3.6 | Nove znanstvene spoznaje nude mogućnost boljeg usmjeravanja novih lijekova prema pacijentima s posebnim obilježjima. |
| --- | --- |

3.6

Nove znanstvene spoznaje nude mogućnost boljeg usmjeravanja novih lijekova prema pacijentima s posebnim obilježjima.

| 3.7 | Tržište na kojem farmaceutske kompanije mogu ostvariti povrat svojih troškova manje je no što je bilo za prethodne generacije, dok su troškovi razvoja narasli te i dalje rastu. |
| --- | --- |

3.7

Tržište na kojem farmaceutske kompanije mogu ostvariti povrat svojih troškova manje je no što je bilo za prethodne generacije, dok su troškovi razvoja narasli te i dalje rastu.

| 3.8 | Vlade u krajnju ruku s pravom nastoje maksimalno povećati gospodarsku učinkovitost tržišta lijekova nezaštićenih patentom. Nadmetanje u cijenama, koje dovodi do nižih troškova liječenja starijim lijekovima, važan je način na koji vlade mogu upravljati svojim proračunima. Unatoč tome potrebno je postići odgovarajuću ravnotežu. |
| --- | --- |

3.8

Vlade u krajnju ruku s pravom nastoje maksimalno povećati gospodarsku učinkovitost tržišta lijekova nezaštićenih patentom. Nadmetanje u cijenama, koje dovodi do nižih troškova liječenja starijim lijekovima, važan je način na koji vlade mogu upravljati svojim proračunima. Unatoč tome potrebno je postići odgovarajuću ravnotežu.

| 3.9 | Dok je razumno očekivati racionalno korištenje starijih lijekova, od kritične je važnosti da se koriste noviji i inovativni lijekovi. U Europi postoje znatne razlike u pristupu pacijenata inovativnim lijekovima. To ne znači samo to da mnogi pacijenti neće dobiti pristup najboljem liječenju, već se time ugrožava i održivost industrije u Europi. |
| --- | --- |

3.9

Dok je razumno očekivati racionalno korištenje starijih lijekova, od kritične je važnosti da se koriste noviji i inovativni lijekovi. U Europi postoje znatne razlike u pristupu pacijenata inovativnim lijekovima. To ne znači samo to da mnogi pacijenti neće dobiti pristup najboljem liječenju, već se time ugrožava i održivost industrije u Europi.

| 3.10 | Europska komisija procjenjuje da će se u Europi broj stanovništva starijeg od 65 godina do 2050. povećati za 75 %. To znači da će udio radno aktivnog stanovništva koje plaća socijalno osiguranje (zdravstvenu skrb i mirovinsko osiguranje) za umirovljenike biti manji. Kako bi se smanjio teret na radnicima, važno je da je što više radno sposobnog stanovništva u formi i dovoljno dobrom zdravstvenom stanju. |
| --- | --- |

3.10

Europska komisija procjenjuje da će se u Europi broj stanovništva starijeg od 65 godina do 2050. povećati za 75 %. To znači da će udio radno aktivnog stanovništva koje plaća socijalno osiguranje (zdravstvenu skrb i mirovinsko osiguranje) za umirovljenike biti manji. Kako bi se smanjio teret na radnicima, važno je da je što više radno sposobnog stanovništva u formi i dovoljno dobrom zdravstvenom stanju.

| 3.11 | Dobra zdravstvena skrb može imati tri važne prednosti: zaposliti određene pojedince koji trenutačno ne rade; smanjiti izostajanje s posla; te, naposljetku, može pomoći u vezi tzv. „prezentizma”, odnosno radnicima koji pate od neke vrste oboljenja ili invalidnosti (ali i dalje rade) bolja zdravstvena skrb može povećati produktivnost. |
| --- | --- |

3.11

Dobra zdravstvena skrb može imati tri važne prednosti: zaposliti određene pojedince koji trenutačno ne rade; smanjiti izostajanje s posla; te, naposljetku, može pomoći u vezi tzv. „prezentizma”, odnosno radnicima koji pate od neke vrste oboljenja ili invalidnosti (ali i dalje rade) bolja zdravstvena skrb može povećati produktivnost.

| 3.12 | Farmaceutski sektor vodeći je visokotehnološki sektor u pogledu trgovinskog suficita (koji je 2011. iznosio 48,3 milijarde eura) te ima najveći omjer ulaganja u istraživanje i razvoj u odnosu na neto prodaju. Izdaci farmaceutskih poduzeća za istraživanje i razvoj čine 19,1 % ukupnih izdataka svjetskih poduzeća za istraživanja i razvoj. Kompanije iz privatnog sektora troše približno 100 milijardi eura godišnje na istraživanje i razvoj, od čega oko 30 milijardi eura u Europi. Glavnina ovih izdataka ide na klinička ispitivanja, ali ne isključivo na sama ispitivanja, već i na studije koje treba provesti nakon stavljanja u promet određenog proizvoda (post-marketing studies). |
| --- | --- |

3.12

Farmaceutski sektor vodeći je visokotehnološki sektor u pogledu trgovinskog suficita (koji je 2011. iznosio 48,3 milijarde eura) te ima najveći omjer ulaganja u istraživanje i razvoj u odnosu na neto prodaju. Izdaci farmaceutskih poduzeća za istraživanje i razvoj čine 19,1 % ukupnih izdataka svjetskih poduzeća za istraživanja i razvoj. Kompanije iz privatnog sektora troše približno 100 milijardi eura godišnje na istraživanje i razvoj, od čega oko 30 milijardi eura u Europi. Glavnina ovih izdataka ide na klinička ispitivanja, ali ne isključivo na sama ispitivanja, već i na studije koje treba provesti nakon stavljanja u promet određenog proizvoda (post-marketing studies).

| 3.13 | Velik broj europskih pacijenata nema trenutačno koristi od novih lijekova. Posljedica toga je ne samo zaostajanje europskog zdravlja i produktivnosti, već i neispunjavanje potencijala Europe za povećanje ekonomske vrijednosti. U novoj studiji koju je objavilo poduzeće IMSHealth povodom konferencije o zdravstvenoj skrbi koju je organiziralo litavsko predsjedništvo EU-a, predstavljeni su novi podaci koji pokazuju razlike u pristupu lijekovima širom Unije. Najviše su zakinuti potrošači u siromašnijim zemljama. |
| --- | --- |

3.13

Velik broj europskih pacijenata nema trenutačno koristi od novih lijekova. Posljedica toga je ne samo zaostajanje europskog zdravlja i produktivnosti, već i neispunjavanje potencijala Europe za povećanje ekonomske vrijednosti. U novoj studiji koju je objavilo poduzeće IMSHealth povodom konferencije o zdravstvenoj skrbi koju je organiziralo litavsko predsjedništvo EU-a, predstavljeni su novi podaci koji pokazuju razlike u pristupu lijekovima širom Unije. Najviše su zakinuti potrošači u siromašnijim zemljama.

| 3.14 | EU mora, da bi ispravio ovakvo stanje, stvoriti političko okružje u kojem će se novim liječenjima cijene određivati u skladu s platežnom moći pojedinih zemalja, kao i njihovom potražnjom. Lijekovi se razlikuju od bilo kojeg drugog dobra u tome što društvo očekuje da svi pacijenti dobiju pristup lijekovima koji su im potrebni. Europski kreatori politika trebali bi aktivno promisliti na koji način osigurati da europsko jedinstveno tržište djeluje u najboljem interesu svih europskih građana.
  Za izdatke za lijekove na umjetan se način određuju maksimalni iznosi, što vodi k slabljenju zdravstvenih rezultata. U zemljama koje su zbog financijske krize značajno smanjile izdatke za lijekove, ili su financijski teret s platitelja u vidu treće strane prebacili na pojedinca, odmah su se pogoršali zdravstveni rezultati te se, kako bi se nadoknadio loš pristup lijekovima, povećao opseg drugih, skupljih oblika pružanja zdravstvene skrbi. |
| --- | --- |

3.14

EU mora, da bi ispravio ovakvo stanje, stvoriti političko okružje u kojem će se novim liječenjima cijene određivati u skladu s platežnom moći pojedinih zemalja, kao i njihovom potražnjom. Lijekovi se razlikuju od bilo kojeg drugog dobra u tome što društvo očekuje da svi pacijenti dobiju pristup lijekovima koji su im potrebni. Europski kreatori politika trebali bi aktivno promisliti na koji način osigurati da europsko jedinstveno tržište djeluje u najboljem interesu svih europskih građana.

Za izdatke za lijekove na umjetan se način određuju maksimalni iznosi, što vodi k slabljenju zdravstvenih rezultata. U zemljama koje su zbog financijske krize značajno smanjile izdatke za lijekove, ili su financijski teret s platitelja u vidu treće strane prebacili na pojedinca, odmah su se pogoršali zdravstveni rezultati te se, kako bi se nadoknadio loš pristup lijekovima, povećao opseg drugih, skupljih oblika pružanja zdravstvene skrbi.

4.   Prema novoj europskoj strategiji za biološke znanosti

| 4.1 | Iako Europa ima brojne preduvjete za održiv rast, u stvarnosti SAD od nje postupno preuzima ulogu predvodnika u biofarmaceutskim istraživanjima. |
| --- | --- |

4.1

Iako Europa ima brojne preduvjete za održiv rast, u stvarnosti SAD od nje postupno preuzima ulogu predvodnika u biofarmaceutskim istraživanjima.

| 4.2 | Svjetska farmaceutska industrija, koja je većinom koncentrirana u EU-u i SAD-u, može pomoći u stvaranju jednakih pravila igra za sve te time omogućiti objema stranama da zaštite prethodna i buduća ulaganja u lijekove. U tu je svrhu bitno u raspravu koja je u tijeku oko Transatlantskog trgovačkog i investicijskog partnerstva (TTIP) na odgovarajući način uključiti kako gospodarsku, tako i socijalnu dimenziju te isto tako i interese potrošača. |
| --- | --- |

4.2

Svjetska farmaceutska industrija, koja je većinom koncentrirana u EU-u i SAD-u, može pomoći u stvaranju jednakih pravila igra za sve te time omogućiti objema stranama da zaštite prethodna i buduća ulaganja u lijekove. U tu je svrhu bitno u raspravu koja je u tijeku oko Transatlantskog trgovačkog i investicijskog partnerstva (TTIP) na odgovarajući način uključiti kako gospodarsku, tako i socijalnu dimenziju te isto tako i interese potrošača.

| 4.3 | Zemlje sa srednje visokim prihodima trebale bi s rastom blagostanja plaćati pravičan udjel u troškovima za inovacije na ovom rastućem globalnom tržištu. Ne samo da to trenutno nije slučaj, već postoji rastući trend prema kojem zemlje poput Indije usvajaju sustave obveznog izdavanja odobrenja i druge slične strategije, poput pretjeranog pritiska na cijene u Koreji. Kako bi se suočili s budućim izazovima i iskoristili prilike koje oni pružaju, naši se zaključci, zajedno s uz njih povezanim preporukama, temelje na trima glavnim perspektivama – društvenoj, znanstvenoj i gospodarskoj. |
| --- | --- |

4.3

Zemlje sa srednje visokim prihodima trebale bi s rastom blagostanja plaćati pravičan udjel u troškovima za inovacije na ovom rastućem globalnom tržištu. Ne samo da to trenutno nije slučaj, već postoji rastući trend prema kojem zemlje poput Indije usvajaju sustave obveznog izdavanja odobrenja i druge slične strategije, poput pretjeranog pritiska na cijene u Koreji. Kako bi se suočili s budućim izazovima i iskoristili prilike koje oni pružaju, naši se zaključci, zajedno s uz njih povezanim preporukama, temelje na trima glavnim perspektivama – društvenoj, znanstvenoj i gospodarskoj.

| 4.4 | U okviru preporuka za društvene politike treba se, imajući u vidu demografske promjene i izazove povezane s kroničnim bolestima, usredotočiti na poboljšanje zdravstvenih rezultata za europsko stanovništvo. Zdravlje je preduvjet za gospodarsko blagostanje.
  U Europi ustraju ogromne nejednakosti, kako među zemljama, tako i unutar njih. Ako se to žurno ne ispravi, stanje će se sa starenjem stanovništva pogoršati. |
| --- | --- |

4.4

U okviru preporuka za društvene politike treba se, imajući u vidu demografske promjene i izazove povezane s kroničnim bolestima, usredotočiti na poboljšanje zdravstvenih rezultata za europsko stanovništvo. Zdravlje je preduvjet za gospodarsko blagostanje.

U Europi ustraju ogromne nejednakosti, kako među zemljama, tako i unutar njih. Ako se to žurno ne ispravi, stanje će se sa starenjem stanovništva pogoršati.

| 4.5 | Bolja iskorištenost lijekova i inovacije na području lijekova mogu imati ključnu ulogu pri rješavanju tih izazova u Europi. Rano dijagnosticiranje, najbolje prakse u praćenju liječenja te bolje pridržavanje pacijenata uputa ključni su izazovi na kojima industrija i pružatelji usluga zdravstvene skrbi mogu partnerski surađivati da poboljšaju rezultate. Ozbiljno treba razmotriti stvaranje okruženja u kojem će industrija moći određivati cijene u skladu s platežnom moći pojedinih zemalja, a da se time ne riskiraju poremećaji u opskrbnom lancu. |
| --- | --- |

4.5

Bolja iskorištenost lijekova i inovacije na području lijekova mogu imati ključnu ulogu pri rješavanju tih izazova u Europi. Rano dijagnosticiranje, najbolje prakse u praćenju liječenja te bolje pridržavanje pacijenata uputa ključni su izazovi na kojima industrija i pružatelji usluga zdravstvene skrbi mogu partnerski surađivati da poboljšaju rezultate. Ozbiljno treba razmotriti stvaranje okruženja u kojem će industrija moći određivati cijene u skladu s platežnom moći pojedinih zemalja, a da se time ne riskiraju poremećaji u opskrbnom lancu.

| 4.6 | Treba bolje iskoristiti sredstva iz strukturnih fondova EU-a u potporu poboljšanju kvalitete zdravstvene infrastrukture. |
| --- | --- |

4.6

Treba bolje iskoristiti sredstva iz strukturnih fondova EU-a u potporu poboljšanju kvalitete zdravstvene infrastrukture.

| 4.7 | Europske vlade trebaju uspostaviti europski okvir za procjenu upravljanja programima za kronične bolesti na način da definiraju mjerila i najbolje primjere u praćenju sveobuhvatne skrbi o pacijentu te primjereno korištenje tijekom tog procesa kako jeftinih lijekova niske cijene, tako i inovativnih lijekova. Više dionika, poput vlada, udruga pacijenata i liječnika, socijalnih partnera i drugih institucija civilnog društva, može pridonijeti uspješnoj provedbi upravljanja kroničnim bolestima izgradnjom platforme za opsežna organizacijska partnerstva u cilju razvoja sekundarnih programa za sprječavanje kroničnih bolesti. Pri tome je Komisijina Zajednička akcija o kroničnim bolestima važan korak u pravom smjeru. |
| --- | --- |

4.7

Europske vlade trebaju uspostaviti europski okvir za procjenu upravljanja programima za kronične bolesti na način da definiraju mjerila i najbolje primjere u praćenju sveobuhvatne skrbi o pacijentu te primjereno korištenje tijekom tog procesa kako jeftinih lijekova niske cijene, tako i inovativnih lijekova. Više dionika, poput vlada, udruga pacijenata i liječnika, socijalnih partnera i drugih institucija civilnog društva, može pridonijeti uspješnoj provedbi upravljanja kroničnim bolestima izgradnjom platforme za opsežna organizacijska partnerstva u cilju razvoja sekundarnih programa za sprječavanje kroničnih bolesti. Pri tome je Komisijina Zajednička akcija o kroničnim bolestima važan korak u pravom smjeru.

| 4.8 | Organiziranjem, upravljanjem i financiranjem osnovnih biomedicinskih istraživanja diljem Europe trenutačno se upravlja putem niza neovisnih i rascjepkanih programa kako na razini država članica, tako i na europskoj razini. Unatoč pojedinim izvrsnim inicijativama na europskoj razini, u stvarnosti postoji prevelika konkurencija među državama članicama, a nedovoljan se trud posvećuje stvaranju usklađene strategije za Europu. Posljedica su različiti kriteriji u procjeni kvalitete, dupliciranje napora, rasipanje financijskih sredstava, zbog čega Europa zaostaje za SAD-om u mnogim područjima biomedicinskih istraživanja, što vodi k gubitku konkurentnosti. |
| --- | --- |

4.8

Organiziranjem, upravljanjem i financiranjem osnovnih biomedicinskih istraživanja diljem Europe trenutačno se upravlja putem niza neovisnih i rascjepkanih programa kako na razini država članica, tako i na europskoj razini. Unatoč pojedinim izvrsnim inicijativama na europskoj razini, u stvarnosti postoji prevelika konkurencija među državama članicama, a nedovoljan se trud posvećuje stvaranju usklađene strategije za Europu. Posljedica su različiti kriteriji u procjeni kvalitete, dupliciranje napora, rasipanje financijskih sredstava, zbog čega Europa zaostaje za SAD-om u mnogim područjima biomedicinskih istraživanja, što vodi k gubitku konkurentnosti.

| 4.9 | Kako bi se osiguralo da Europa ostane privlačna ulagačima u istraživanja i razvoj te u proizvodnju, od ključne je važnosti osnažiti osnovna i translacijska istraživanja te u Europi stvoriti centre izvrsnosti svjetske razine. S obzirom da Europa uporno ne ispunjava svoj cilj ulaganja od 3 % u istraživanja i razvoj, potrebno je ponovno se usmjeriti na osnovnu znanost i obrazovanje. Inicijative poput inicijative za inovativne lijekove i Obzora 2020. mogu pridonijeti kulturi otvorenih inovacija i suradnje te uspostavi instrumenta financiranja za poticanje ciljanih ulaganja. |
| --- | --- |

4.9

Kako bi se osiguralo da Europa ostane privlačna ulagačima u istraživanja i razvoj te u proizvodnju, od ključne je važnosti osnažiti osnovna i translacijska istraživanja te u Europi stvoriti centre izvrsnosti svjetske razine. S obzirom da Europa uporno ne ispunjava svoj cilj ulaganja od 3 % u istraživanja i razvoj, potrebno je ponovno se usmjeriti na osnovnu znanost i obrazovanje. Inicijative poput inicijative za inovativne lijekove i Obzora 2020. mogu pridonijeti kulturi otvorenih inovacija i suradnje te uspostavi instrumenta financiranja za poticanje ciljanih ulaganja.

| 4.10 | U okviru preporuka za gospodarske politike, kako bi se poboljšala stabilnost i predvidljivost za sve, EU bi trebala potaknuti stvaranje „okvira za rast i stabilnost” u sustavu bioloških znanosti za čitavu Europu. Svrha takvog okvira, koji bi podupirao socijalni dijalog na sektorskoj razini, bila bi poticati uporabu dragocjenih novih inovacija, u isto vrijeme zadržavajući sposobnost vlada da na predvidljiv način upravljaju proračunima. Ovakav bi se okvir provodio na razini država članica, kako bi se u obzir uzele razlike u demografskom razvoju, stvarnoj potražnji, inflaciji, tehnološkim postignućima itd. Uključiti treba i socijalnu dimenziju. |
| --- | --- |

4.10

U okviru preporuka za gospodarske politike, kako bi se poboljšala stabilnost i predvidljivost za sve, EU bi trebala potaknuti stvaranje „okvira za rast i stabilnost” u sustavu bioloških znanosti za čitavu Europu. Svrha takvog okvira, koji bi podupirao socijalni dijalog na sektorskoj razini, bila bi poticati uporabu dragocjenih novih inovacija, u isto vrijeme zadržavajući sposobnost vlada da na predvidljiv način upravljaju proračunima. Ovakav bi se okvir provodio na razini država članica, kako bi se u obzir uzele razlike u demografskom razvoju, stvarnoj potražnji, inflaciji, tehnološkim postignućima itd. Uključiti treba i socijalnu dimenziju.

| 4.11 | U većini zemalja štednja predviđena programima fiskalne konsolidacije nesrazmjerno je pogodila lijekove unatoč tomu što je dokazano da njihova vrijednost nadilazi ostale stavke potrošnje za zdravstvenu skrb. Na taj se način stvara nepredvidivo okruženje za industriju, šalje se zbunjujući signal u vezi s predanošću Europe inovacijama te se može ugroziti sposobnost država članica da dodatno pospješe učinkovitost zdravstvene skrbi putem primjerenog korištenja lijekova i ostalih tehnologija. |
| --- | --- |

4.11

U većini zemalja štednja predviđena programima fiskalne konsolidacije nesrazmjerno je pogodila lijekove unatoč tomu što je dokazano da njihova vrijednost nadilazi ostale stavke potrošnje za zdravstvenu skrb. Na taj se način stvara nepredvidivo okruženje za industriju, šalje se zbunjujući signal u vezi s predanošću Europe inovacijama te se može ugroziti sposobnost država članica da dodatno pospješe učinkovitost zdravstvene skrbi putem primjerenog korištenja lijekova i ostalih tehnologija.

| 4.12 | Podrška održivom pristupu financiranju zdravstvene skrbi ključna je tema za europske gospodarske dionike, a posebno za potrošače. Osmišljavanje održivijeg pristupa izdacima za lijekove može osigurati da se financiraju područja koja donose najveći povrat uloženih sredstava. Važno je prepoznati prilike za bolje upravljanje lijekovima. U svim državama članicama EU-a treba, u interesu zdravlja, osigurati minimalnu razinu financiranja zdravstvene skrbi i lijekova. |
| --- | --- |

4.12

Podrška održivom pristupu financiranju zdravstvene skrbi ključna je tema za europske gospodarske dionike, a posebno za potrošače. Osmišljavanje održivijeg pristupa izdacima za lijekove može osigurati da se financiraju područja koja donose najveći povrat uloženih sredstava. Važno je prepoznati prilike za bolje upravljanje lijekovima. U svim državama članicama EU-a treba, u interesu zdravlja, osigurati minimalnu razinu financiranja zdravstvene skrbi i lijekova.

| 4.13 | Pri tome treba imati realna očekivanja u vezi s gospodarskim rastom na koja utječu starenje stanovništva, istinske inovacije i dugoročna isplativost zdravstvene skrbi. U ovakvom okviru ublažile bi se štetne fluktuacije koje su tijekom posljednjih triju do pet godina zabilježene u financiranju zdravstvene skrbi te bi se omogućilo dugoročno planiranje za sve aktere uključene u sustav zdravstvene skrbi. |
| --- | --- |

4.13

Pri tome treba imati realna očekivanja u vezi s gospodarskim rastom na koja utječu starenje stanovništva, istinske inovacije i dugoročna isplativost zdravstvene skrbi. U ovakvom okviru ublažile bi se štetne fluktuacije koje su tijekom posljednjih triju do pet godina zabilježene u financiranju zdravstvene skrbi te bi se omogućilo dugoročno planiranje za sve aktere uključene u sustav zdravstvene skrbi.

| 4.14 | Uz pomoć nedavne inicijative povjerenika Tajanija postignut je važan napredak na područjima etike i transparentnosti, pristupu lijekovima, lijekovima za liječenje teških i rijetkih bolesti (lijek siroče) i lijekovima bez recepta u malim zemljama, biosličnim lijekovima te sporazumima o nadzoru plasiranja na tržište (managed entry agreements), što Odbor podržava. |
| --- | --- |

4.14

Uz pomoć nedavne inicijative povjerenika Tajanija postignut je važan napredak na područjima etike i transparentnosti, pristupu lijekovima, lijekovima za liječenje teških i rijetkih bolesti (lijek siroče) i lijekovima bez recepta u malim zemljama, biosličnim lijekovima te sporazumima o nadzoru plasiranja na tržište (managed entry agreements), što Odbor podržava.

| 4.15 | EGSO je upoznat da Komisija planira važnu novu komunikaciju o industrijskoj politici za farmaceutsku industriju. Ta komunikacija dolazi u pravo vrijeme te Odbor potiče Komisiju da odredi ambiciozan program koji će osigurati da farmaceutska industrija u Europi bude uspješna duž čitavog vrijednosnog lanca (istraživanja i razvoja, proizvodnje, prodaje i distribucije). |
| --- | --- |

4.15

EGSO je upoznat da Komisija planira važnu novu komunikaciju o industrijskoj politici za farmaceutsku industriju. Ta komunikacija dolazi u pravo vrijeme te Odbor potiče Komisiju da odredi ambiciozan program koji će osigurati da farmaceutska industrija u Europi bude uspješna duž čitavog vrijednosnog lanca (istraživanja i razvoja, proizvodnje, prodaje i distribucije).

Bruxelles, 29. travnja 2014. g.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

| 12.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 311/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 311/31

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Ulozi Europske unije u borbi protiv prisilnog rada u Europi i svijetu – Doprinos ESGO-a konferenciji Međunarodne organizacije rada 2014. (Samoinicijatvno mišljenje)

2014/C 311/05

Izvjestiteljica: gđa Béatrice OUIN

Na plenarnom zasjedanju održanom 11. prosinca 2013., sukladno pravilu 29. stavku 2. Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je donijeti samoinicijativno mišljenje o temi:

Uloga Europske unije u borbi protiv prisilnog rada u Europi i svijetu – Doprinos ESGO-a konferenciji Međunarodne organizacije rada 2014.

Stručna skupina za vanjske odnose, koja je bila zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojila je mišljenje 10. travnja 2014.

Europski gospodarski i socijalni odbor usvojio je mišljenje na 498. plenarnom zasjedanju održanom 29. i 30. travnja 2014. (sjednica od 30. travnja 2014.), sa 167 glasova za, nijedan protiv i 1 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

Iako joj nije mjesto u civiliziranom društvu, trgovina ljudima je ipak u porastu, a prisilni je rad postao trajna sastavnica nekih područja tržišta rada i veliko tržište organiziranog kriminala. Na dnevni red 103. sjednice Međunarodne konferencije rada koja će se održati u lipnju 2014. uvrštena je rasprava o pojačanju borbe protiv prisilnog rada. Naime, od prvih konvencija Međunarodne organizacije rada na tu temu održanih 1929. godine (29. konvencija) i 1957. godine (105. konvencija), priroda prisilnog rada se promijenila. Nekoć su ga je provodile države, a danas je najviše prisutan u privatnom sektoru i širi se zbog globalizacije, migracija, neformalne ekonomije i svjetskih kriminalnih mreža. Europska unija je usvojila direktivu protiv trgovine ljudima koja uključuje prisilni rad (1). Države članice i socijalni partneri Međunarodne organizacije rada trebali bi sljedećeg lipnja usvojiti novi međunarodni instrument. U tom okviru, Europski gospodarski i socijalni odbor daje prijedloge na iskustvu Europe, na njezinom teritoriju i izvan njezinih granica, posebno naglašavajući ulogu koju ima i koju bi ubuduće moglo imati civilno društvo u stvarnoj primjeni temeljnih prava. Promatračka skupina za tržište rada bit će zadužena za praćenje razvoja primjene kako direktive o trgovini ljudima tako i dokumenata koje je Međunarodna organizacija rada usvojila u borbi protiv prisilnog rada.

| 1.1 | Preporuke |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Europskoj uniji:
  Usvojiti zajedničko gledište u Međunarodnoj organizaciji rada kako bi ciljevi europske direktive za prevenciju i borbu protiv trgovine ljudima te zaštitu žrtava i strategija za iskorjenjivanje trgovine ljudima bili integrirani u međunarodno radno pravo (2) (2012.) |
| --- | --- |

1.2

Europskoj uniji:

Usvojiti zajedničko gledište u Međunarodnoj organizaciji rada kako bi ciljevi europske direktive za prevenciju i borbu protiv trgovine ljudima te zaštitu žrtava i strategija za iskorjenjivanje trgovine ljudima bili integrirani u međunarodno radno pravo (2) (2012.)

| 1.3 | Državama članicama:






  — | tijekom sljedeće Međunarodne konferencije rada, usvojiti dodatni protokol 29. konvenciji dopunjen preporukom u koju je uključena trgovina ljudima za radno iskorištavanje te koja će popuniti praznine u području prevencije, zaštite žrtava, isplaćivanja odšteta i sankcija trgovcima ljudi uvrštavajući u međunarodno pravo ono što već postoji u europskom. |
| --- | --- | --- |

1.3

Državama članicama:

—

tijekom sljedeće Međunarodne konferencije rada, usvojiti dodatni protokol 29. konvenciji dopunjen preporukom u koju je uključena trgovina ljudima za radno iskorištavanje te koja će popuniti praznine u području prevencije, zaštite žrtava, isplaćivanja odšteta i sankcija trgovcima ljudi uvrštavajući u međunarodno pravo ono što već postoji u europskom.

| — | ratificirati konvenciju 189. o kućanskim poslovima, |
| --- | --- |

—

ratificirati konvenciju 189. o kućanskim poslovima,

| — | dati više sredstava inspekcijama rada i pojačati njihovu međusobnu europsku suradnju, |
| --- | --- |

—

dati više sredstava inspekcijama rada i pojačati njihovu međusobnu europsku suradnju,

| — | uskladiti politike o trgovini ljudima i imigraciji te osigurati učinkovito provođenje Direktive 2011/36 o prevenciji trgovine ljudima i borbi protiv tog fenomena kao i o zaštiti žrtava (3), |
| --- | --- |

—

uskladiti politike o trgovini ljudima i imigraciji te osigurati učinkovito provođenje Direktive 2011/36 o prevenciji trgovine ljudima i borbi protiv tog fenomena kao i o zaštiti žrtava (3),

| — | usmjeriti se na uzroke smanjujući siromaštvo, ugroženost žrtava te senzibilizirati javnost. |
| --- | --- |

—

usmjeriti se na uzroke smanjujući siromaštvo, ugroženost žrtava te senzibilizirati javnost.

| 1.4 | Poduzećima-poslodavcima i ulagačima:






  — | uvjeriti se da u lancu opskrbe nema prisilnog rada te da se poštuju ljudska prava kako u Europi, tako i u trećim zemljama, primjenjujući smjernice Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) za multinacionalna poduzeća i Tripartitnu deklaraciju Međunarodne organizacije rada (ILO-a) o načelima za multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku. |
| --- | --- | --- |

1.4

Poduzećima-poslodavcima i ulagačima:

—

uvjeriti se da u lancu opskrbe nema prisilnog rada te da se poštuju ljudska prava kako u Europi, tako i u trećim zemljama, primjenjujući smjernice Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) za multinacionalna poduzeća i Tripartitnu deklaraciju Međunarodne organizacije rada (ILO-a) o načelima za multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku.

| — | pratiti rad i sudjelovati u koaliciji poduzeća protiv trgovine ljudima koju će uskoro pokrenuti Europska komisija. |
| --- | --- |

—

pratiti rad i sudjelovati u koaliciji poduzeća protiv trgovine ljudima koju će uskoro pokrenuti Europska komisija.

| 1.5 | Sindikalnim organizacijama:
  educirati članove o načinu obraćanja žrtvama te o pomoći koju im mogu pružiti u postupku, pogotovo u osjetljivim sektorima poput poljoprivrede, građevine, restorana i hotela ili kućanskih poslova; raditi s nevladinim organizacijama specijaliziranim za praćenje migranata bez dokumenata koji se smatraju žrtvama, a ne delinkventima. |
| --- | --- |

1.5

Sindikalnim organizacijama:

educirati članove o načinu obraćanja žrtvama te o pomoći koju im mogu pružiti u postupku, pogotovo u osjetljivim sektorima poput poljoprivrede, građevine, restorana i hotela ili kućanskih poslova; raditi s nevladinim organizacijama specijaliziranim za praćenje migranata bez dokumenata koji se smatraju žrtvama, a ne delinkventima.

| 1.6 | Udrugama:
  udruge potrošača moraju se brinuti o podrijetlu proizvoda i zahtijevati transparentnost cijelog lanca proizvodnje.
  Udruge koje pomažu ilegalnim migrantima, organiziraju kućanske poslove ili se bore za ukidanje prostitucije, trebaju se smatrati priznatim i uvaženim partnerima u borbi protiv prisilnog rada. |
| --- | --- |

1.6

Udrugama:

udruge potrošača moraju se brinuti o podrijetlu proizvoda i zahtijevati transparentnost cijelog lanca proizvodnje.

Udruge koje pomažu ilegalnim migrantima, organiziraju kućanske poslove ili se bore za ukidanje prostitucije, trebaju se smatrati priznatim i uvaženim partnerima u borbi protiv prisilnog rada.

2.   Opće napomene

2.1   Što je prisilni rad?

Prisilan rad definiran je člankom 2. u 29. konvenciji Međunarodne organizacije rada, koju je ratificiralo 177 država, kao: „svaki rad ili usluga koji se od neke osobe zahtijeva pod prijetnjom bilo kakve kazne i za koje se ta osoba nije ponudila dobrovoljno”. Ova definicija uključuje zatočenike radnih logora, dužničko ropstvo, trgovinu ljudima u cilju prisilnog rada (radnici kojima se ne isplaćuju plaće, identifikacijski dokumenti su im zaplijenjeni itd.). Teško je razlikovati radno izrabljivanje i prisilan rad. Prema Međunarodnoj organizaciji rada (ILO), prisilan rad je dug i težak rad u teškim uvjetima s malom ili nikakvom naknadom, izvršen bez suglasnosti pojedinca i pod prijetnjom sankcija. Sankcije mogu biti fizičko nasilje – udarci, mučenje, seksualne usluge – ili psihološko – dužničko ropstvo, zapljena identifikacijskih dokumenata, prijetnje prijave imigracijskim uredima, osveta nad obitelji itd. (4) Lance nekadašnjih robova danas je zamijenio strah i gospodarska prinuda.

Prisilan je rad također definiran kao oblik izrabljivanja na temelju Direktive 2011/36 o trgovini ljudima.

2.2   Gdje se odvija prisilni rad?

Kućanski poslovi, poljoprivreda, građevinski poslovi te proizvodnja (tekstil, igračke) najpogođeniji su sektori. Prisilan rad se u privatnom sektoru kao ilegalna aktivnost uvodi u legalnu ekonomiju putem podugovaranja i agencija za zapošljavanje. Prisilan rad se uvlači i u lanac opskrbe privatnih grupa, uključujući jako velike grupacije. U tom se slučaju najčešće radi o prisilnom radu izvan Europske unije, a najpogođenija je azijsko-pacifička regija (56 %). Središnja i Južna Europa su, kao i članice Zajednice nezavisnih država, regije u kojima je prisilan rad na najvišoj razini u svijetu (4,2 na 1  000 stanovnika).

Trinaest od 19 zemalja te regije graniče s Europskom unijom. Međutim, suprotno onome što mnogi misle, Europska unija i industrijalizirane zemlje nisu izuzete od prisilnog rada (7 %) (5). Slučajevi prisilnih radnica u sektoru kućanskih poslova ili prisilnih poljoprivrednih radnika pronađeni su u svim državama Europske unije. Odrasli i djeca također su prisiljeni na ilegalne ili neformalne gospodarske aktivnosti, uključujući i prosjačenje. Ove brojke treba usporediti s razinama korupcije u Europskoj uniji koja otežava borbu protiv prisilnog rada.

2.3   Tko su prisilni radnici?

Iako nisu svi prisilni radnici ilegalni migranti, sigurno je da su oni najugroženija skupina i najčešće žrtve. Uvučeni su u začarani krug u kojem se ne usuđuju žaliti od straha da ne budu vraćeni u zemlju iz koje dolaze. Često su trgovci ljudima i sami ilegalni migranti koji iskorištavaju svoje sunarodnjake. Prisilnom su radu najizloženije etničke ili rasne manjine, migranti i siromašni, a među njima žene i djeca. Žene su najčešće žrtve trgovine ljudima u cilju seksualnog iskorištavanja, ali i radi kućanskih poslova, gdje su izolirane. Žrtve su najčešće krhke osobe, koje ne pripadaju nikakvim sindikatima i nesposobne su se same obraniti i zaštititi. Širenje neformalne ekonomije pruža prilike trgovcima, a nemoć inspekcija rada i policije onemogućava borbu protiv njezinog širenja.

Ekonomska kriza koja potresa Europu od 2008. godine navela je radnike da napuste svoje zemlje u potrazi za poslom u bogatijim zemljama. Ljudi njihovih kvalifikacija sada nedostaju u tim zemljama koje su prisiljene okrenuti se migrantima iz još udaljenijih krajeva koji su i sami u potrazi za boljim uvjetima života. Nalaze se suočeni s problemima kakve nisu mogli ni zamisliti, bez dokumenata, s nestabilnim poslovima, bez socijalne zaštite, bez mogućnosti da se vrate u svoju zemlju. Ova situacija kojom su pogođene brojne obitelji plodno je tlo za trgovinu ljudima.

2.4   Prisilan rad u brojkama

| — | Prema nedavnoj procjeni Međunarodne organizacije rada iz 2012. g. gotovo 21 milijun ljudi u svijetu su žrtve prisilnog rada – od čega 58 % žena i djevojaka. Četvrtina žrtava su djeca mlađa od 18 godina. Gotovo 19 milijuna ljudi izrabljuju privatne osobe ili poduzeća, a više od dva milijuna ljudi žrtve su države ili pobunjeničkih skupina. Među onima koje iskorištavaju privatne osobe ili poduzeća, 4,5 milijuna trpe seksualno iskorištavanje. Prema istim brojkama Međunarodne organizacije rada, prosječno trajanje prisilnog rada žrtava je 18 mjeseci. |
| --- | --- |

—

Prema nedavnoj procjeni Međunarodne organizacije rada iz 2012. g. gotovo 21 milijun ljudi u svijetu su žrtve prisilnog rada – od čega 58 % žena i djevojaka. Četvrtina žrtava su djeca mlađa od 18 godina. Gotovo 19 milijuna ljudi izrabljuju privatne osobe ili poduzeća, a više od dva milijuna ljudi žrtve su države ili pobunjeničkih skupina. Među onima koje iskorištavaju privatne osobe ili poduzeća, 4,5 milijuna trpe seksualno iskorištavanje. Prema istim brojkama Međunarodne organizacije rada, prosječno trajanje prisilnog rada žrtava je 18 mjeseci.

Suprotno uvriježenom mišljenju, brojke Eurostata iz 2013. o trgovini ljudima u Europi otkrivaju da su većina žrtava identificiranih u državama članicama bili njihovi državljani – 61 % u razdoblju od 2008. do 2010. g. Također, većina optuženih trgovaca bili su građani Europske unije (67 % u 2008. g., 76 % u 2010. g.). (6) Međutim, postotak identificiranih ili pretpostavljenih žrtava u državama izvan Europske unije se utrostručio s 12 % na 37 % u razdoblju od 2008. do 2010.godine, potvrđujući činjenicu da migracija iz trećih zemalja i dalje činitelj ugroženosti. Najveći broj identificiranih ili pretpostavljenih žrtava trgovine ljudima u 2010. je prijavljeno u Italiji (2381), Španjolskoj (1605), Rumunjskoj (1154) i Nizozemskoj (993), a najniži u Mađarskoj (10), Portugalu (8), na Malti (4) i u Litvi (3). (7) U državama članicama Europske unije od ukupno 880000 prisilnih radnika, 270000 (30 %) žrtve su seksualnog iskorištavanja, a 610000 (70 %) žrtve prisilnog rada. (8)

2.5   Kako funkcionira trgovina ljudima?

U dokumentima se priznaje da postoji snažna povezanost trgovine ljudima i prisilnog rada (iako žrtve prisilnog rada nisu uvijek i žrtve trgovine). Siromaštvo i/ili oružani sukobi te neravnomjeran razvoj bliskih zemljopisnih regija pokreću proces emigracije. Trgovci se koriste prijevarama, prijetnjama i dugovanjima. Žrtve su često regrutirane, prevezene i smještene na silu ili na prijevaru. Dugovanje i manipulacija dugovanjima način su da preuzmu i zadrže kontrolu nad osobom. Radnici migranti često posuđuju velike svote novca kako bi trgovcima platili organizaciju prijevoza, nabavu dokumenata i troškove pronalaženja posla. Taj novac kandidati za imigraciju posuđuju od prijatelja i rodbine polazeći od toga da će uskoro moći pomagati obitelj i osigurati joj budućnost. Ideja da će se vratiti, a da neće moći vratiti dugove za većinu je radnika migranata nezamisliva, čak i kad otkriju da obećani posao ne postoji te da će biti iskorištavani na neodređeno vrijeme. Svote koje moraju platiti za putovnice i prijevoz te smještaj i hranu su ogromne. U brojnim državama ilegalni radnici migranti nemaju pristup pravnom djelovanju. (9)

2.6   Posljedice prisilnog rada

Osim što se radi o narušavanju ljudskih prava, prisilan rad šteti poduzećima i radnicima. Poštena su poduzeća izložena nepoštenoj konkurenciji poduzeća koja pribjegavaju proizvodima dobivenima prisilnim radom; što se tiče radnika, postojanje prisilnog rada se očituje na smanjenju plaća i uvjetima rada te financiranju socijalne solidarnosti.

2.7   Tko ima koristi od prisilnog rada?

Trgovina ljudima je vrlo unosan posao: oni koji naručuju ili prisiljavaju na prisilan rad imaju ogroman ilegalan profit. Na svjetskoj je razini 2005. godine godišnja zarada od prisilnog rada procijenjena na 44,3 milijarde američkih dolara od čega 31,6 milijardi dolazi od trgovine ljudima. Od tog je iznosa 15,5 milijardi odnosno 49 % došlo iz industrijaliziranih ekonomija. (10) Trgovina ljudima hrani kriminalnu mrežu isto koliko i trgovina oružjem i drogom.

3.   Posebne napomene

3.1   Instrumenti borbe protiv prisilnog rada

Jedno od temeljnih prava rada je ne trpjeti prisilni rad, zajedno sa slobodom udruživanja i pregovaranja, minimalnom dobi za rad (zabrana rada djeci) i zabranom diskriminacije na radnom mjestu i u profesiji, što su potvrdili Ujedinjeni narodi, Međunarodna organizacija rada, Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj i Europska unija (čl. 5. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, čl. 4. Europske konvencije o ljudskim pravima). Osim 29. i 105. konvencije Međunarodne organizacije rada, i druge konvencije omogućuju djelovanje poput onih o kućanskim poslovima (189.), o inspekciji rada (81. i 129.), o radnicima migrantima (97. i 143.) te o privatnim agencijama za zapošljavanje (181.).

Temeljno je pravo univerzalno i mora se primjenjivati čak i u državama koje nisu ratificirale konvencije utemeljene na Deklaraciji Međunarodne organizacije rada o temeljnim načelima i pravima rada i njezinim nastavcima. Prema vodećim načelima Ujedinjenih naroda o poduzećima i ljudskim pravima, multinacionalna su poduzeća, bez obzira na ulogu države u zemljama u kojima postoje, odgovorne za poštivanje ljudskih prava. (11)

Prisilan rad jedan je od oblika iskorištavanja definiranih europskom direktivom 2011/36. Direktiva definira sve oblike iskorištavanja kao zločin te usklađuje sankcije za počinitelje i poduzeća koja se koriste prisilnim radom. Sadrži i odredbe o prevenciji, zaštiti žrtava i njihovoj odšteti.

Međutim, unatoč priznanju prava te velikom broju međunarodnih dokumenata, prisilan rad još uvijek postoji. Kriminalne se mreže poigravju granicama i zarađuju na propustima između različitih sustava.

Konvencije Međunarodne organizacije rada moraju se dopuniti kako bi odgovarale trenutnim oblicima prisilnog rada. One se ne odnose na trgovinu ljudima, na prevenciju, zaštitu žrtava ni njihovu odštetu.

3.2   Nedostaci instrumenata

Postoji velika razlika između snage (temeljna prava) i broja normi, propisanih (Ujedinjeni narodi), ugovorenih (Međunarodna organizacija rada) ili dobrovoljnih (smjernice Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj, koje se odnose na multinacionalna poduzeća, (12) ISO 26000, (13) Tripartitna deklaracija o načelima koja se odnose na multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku (14) Međunarodne organizacije rada, nefinancijsko izvještavanje) i njihove primjene. Ako plan borbe i postoji, često je bez proračuna, bez praćenja, bez procjene. Instrumenti nisu dovoljno međusobno usklađeni: naprimjer, imigracijska politika, kontrola granica i zaštita ljudskih prava često su proturječni, dok politike suradnje koje bi mogle biti nositelji borbe protiv trgovine ljudima i prisilnog rada ne spominju taj aspekt.

Obilje dokumenata ne jamči učinkovitost. Dokumentima međunarodnih institucija sada se dodaje privatna ponuda etiketiranja: pravila ponašanja, potvrde, oznaka kvalitete itd. U Europi postoji 240 oznaka, od čega su mnoge samodefinirane i nepotvrđene. Na primjer, neke se multinacionalne kompanije u svom kodeksu ponašanja zalažu za poštivanje lokalnog prava posvuda: dvojbeno je to tvrditi za države koje diskriminiraju žene ili ne štite sindikalne slobode! Neka su pravila ponašanja napisana bez ikakve predviđene kontrole ili provjere kako bi se uvjerili potrošači i ulagači, a ne bore se zaista protiv prisilnog rada koji smanjuje troškove i povećava profit.

3.3   Djelovanje protiv prisilnog rada na teritoriju Europske unije i izvan nje

| 3.3.1 | Popuniti nedostatke u postojećim dokumentima; pri Međunarodnoj organizaciji rada, europske bi države morale jednoglasno zagovarati usvajanje dodatnog protokola 29. konvenciji Međunarodne organizacije rada i preporuke za pojačanje prevencije, kontrole, zaštite žrtava i povišenje njihovih odšteta.

  Na teritoriju Europske unije







  — | Europska unija je usvojila direktivu o borbi protiv trgovine ljudima (2011/36/EU) i strategiju (mišljenje SOC/467 ESGO-a). Europska strategija protiv trgovine ljudima posebno djelovanje posvećuje radnom iskorištavanju kao slabo proučenom obliku te predviđa seriju djelovanja koja uključuje inspektore rada i nadležne vlasti kao i Europsku komisiju. Međutim, radi se o novijim dokumentima koji još nisu postigli očekivane učinke. Nadalje, dok gospodarska kriza uzrokuje smanjenje sredstava za policiju i inspekcije rada te širenje neformalne ekonomije, povećanje siromaštva i nestabilnosti naglašava rizik od razvijanja prisilnog rada. Prevencijom možemo zasigurno smatrati senzibilizaciju, edukaciju, informiranje, ali i borbu protiv neformalne ekonomije i siromaštva, s posebnim naglaskom na najugroženije stanovništvo, migrante koji ne govore jezik države u koju dolaze. |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Popuniti nedostatke u postojećim dokumentima; pri Međunarodnoj organizaciji rada, europske bi države morale jednoglasno zagovarati usvajanje dodatnog protokola 29. konvenciji Međunarodne organizacije rada i preporuke za pojačanje prevencije, kontrole, zaštite žrtava i povišenje njihovih odšteta.

Na teritoriju Europske unije

—

Europska unija je usvojila direktivu o borbi protiv trgovine ljudima (2011/36/EU) i strategiju (mišljenje SOC/467 ESGO-a). Europska strategija protiv trgovine ljudima posebno djelovanje posvećuje radnom iskorištavanju kao slabo proučenom obliku te predviđa seriju djelovanja koja uključuje inspektore rada i nadležne vlasti kao i Europsku komisiju. Međutim, radi se o novijim dokumentima koji još nisu postigli očekivane učinke. Nadalje, dok gospodarska kriza uzrokuje smanjenje sredstava za policiju i inspekcije rada te širenje neformalne ekonomije, povećanje siromaštva i nestabilnosti naglašava rizik od razvijanja prisilnog rada. Prevencijom možemo zasigurno smatrati senzibilizaciju, edukaciju, informiranje, ali i borbu protiv neformalne ekonomije i siromaštva, s posebnim naglaskom na najugroženije stanovništvo, migrante koji ne govore jezik države u koju dolaze.

| — | Inspekcije rada moraju na raspolaganju imati dostatna sredstva kontrole te pojačati europsku suradnju stvarajući agenciju zaduženu za međugranična pitanja te proširenjem nadležnosti platforme za suradnju među inspekcijama rada kako bi se integrirao prisilni rad i uskladila druga nadležna tijela (fiskalna administracija) u borbi protiv neprijavljenog rada. |
| --- | --- |

—

Inspekcije rada moraju na raspolaganju imati dostatna sredstva kontrole te pojačati europsku suradnju stvarajući agenciju zaduženu za međugranična pitanja te proširenjem nadležnosti platforme za suradnju među inspekcijama rada kako bi se integrirao prisilni rad i uskladila druga nadležna tijela (fiskalna administracija) u borbi protiv neprijavljenog rada.

| — | Inspektori rada, socijalni radnici i sindikalisti bi trebali imati na raspolaganju pokazatelje (ima li radnik putovnicu, može li se slobodno kretati, je li mu isplaćena plaća ...) kako bi otkrili prisilan rad i upozorili policijske snage. (15) |
| --- | --- |

—

Inspektori rada, socijalni radnici i sindikalisti bi trebali imati na raspolaganju pokazatelje (ima li radnik putovnicu, može li se slobodno kretati, je li mu isplaćena plaća ...) kako bi otkrili prisilan rad i upozorili policijske snage. (15)

| — | Agencije zadužene za prikupljanje i smještanje kandidata koje radnike pronalaze u drugim državama Europske unije i šire (za građevinski sektor, poljoprivredu, komunalno održavanje, čišćenje...) moraju biti kontrolirane i nadgledane kako bi se izbjegli prekršaji. Europska strategija borbe protiv trgovine ljudima predviđa da će Europska komisija surađivati s Europskom zakladom za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) u cilju sastavljanja vodiča za dobre prakse javnih tijela vlasti o nadgledanju agencija za prikupljanje kandidata i zapošljavanje kao i agencija za privremeno zapošljavanje kako bi se spriječila trgovina ljudima. Ovaj bi vodič trebao uključiti sustave dozvola, kao i provođenje odgovornosti agencija. |
| --- | --- |

—

Agencije zadužene za prikupljanje i smještanje kandidata koje radnike pronalaze u drugim državama Europske unije i šire (za građevinski sektor, poljoprivredu, komunalno održavanje, čišćenje...) moraju biti kontrolirane i nadgledane kako bi se izbjegli prekršaji. Europska strategija borbe protiv trgovine ljudima predviđa da će Europska komisija surađivati s Europskom zakladom za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) u cilju sastavljanja vodiča za dobre prakse javnih tijela vlasti o nadgledanju agencija za prikupljanje kandidata i zapošljavanje kao i agencija za privremeno zapošljavanje kako bi se spriječila trgovina ljudima. Ovaj bi vodič trebao uključiti sustave dozvola, kao i provođenje odgovornosti agencija.

| — | Žrtve moraju biti zaštićene, odnosno njihova prava zajamčena i nadoknađena (neisplaćene plaće, socijalna zaštita) te im mora biti isplaćena odšteta u visini nanesene štete. Ne smije ih se kazneno goniti za prekršaj imigracije, posjedovanje lažnih identifikacijskih dokumenata i zločine koje počine pod prisilom (16). Trgovci ljudima su ti koje treba kazneno goniti. Zapljena imovine trgovaca trebala bi biti dovoljna za isplatu odštete žrtvama. |
| --- | --- |

—

Žrtve moraju biti zaštićene, odnosno njihova prava zajamčena i nadoknađena (neisplaćene plaće, socijalna zaštita) te im mora biti isplaćena odšteta u visini nanesene štete. Ne smije ih se kazneno goniti za prekršaj imigracije, posjedovanje lažnih identifikacijskih dokumenata i zločine koje počine pod prisilom (16). Trgovci ljudima su ti koje treba kazneno goniti. Zapljena imovine trgovaca trebala bi biti dovoljna za isplatu odštete žrtvama.

| — | Žrtve moraju moći pravno djelovati te zbog toga smiju ostati na teritoriju tijekom pravnog postupka, čak i u slučaju ilegalnog ulaska na teritorij Europske unije. Boravišna dozvola ne smije ovisiti o volji žrtava za suradnju s policijom i sudom jer je velik broj žrtava traumatiziran i imaju negativna iskustva s policijom. U slučaju svjedočenja protiv zlostavljača mogu se bojati osvete nad obiteljima u rodnoj zemlji. Direktiva 2011/36 predviđa velik broj obveza država članica o pomoći i zaštiti žrtava. Provođenje tih mjera mora biti najučinkovitije moguće kako bi se ostvarila prikladna zaštita čak i najugroženijih žrtava. |
| --- | --- |

—

Žrtve moraju moći pravno djelovati te zbog toga smiju ostati na teritoriju tijekom pravnog postupka, čak i u slučaju ilegalnog ulaska na teritorij Europske unije. Boravišna dozvola ne smije ovisiti o volji žrtava za suradnju s policijom i sudom jer je velik broj žrtava traumatiziran i imaju negativna iskustva s policijom. U slučaju svjedočenja protiv zlostavljača mogu se bojati osvete nad obiteljima u rodnoj zemlji. Direktiva 2011/36 predviđa velik broj obveza država članica o pomoći i zaštiti žrtava. Provođenje tih mjera mora biti najučinkovitije moguće kako bi se ostvarila prikladna zaštita čak i najugroženijih žrtava.

| 3.3.2 | Izvan granica Europske unije, mora se više uzimati u obzir pojava novih sudionika s globalizacijom, nevladinim i multinacionalnim organizacijama. Propisi Svjetske trgovinske organizacije ne integriraju dovoljno eksplicitno konvencije Međunarodne organizacije rada. Promatrač Međunarodne organizacije rada morao bi sudjelovati u poslovima Svjetske trgovinske organizacije. Također, mora biti pojačano provođenje zaključaka i preporuka mehanizama kontrole Međunarodne organizacije rada o zakonodavstvu i praksi država članica Međunarodne organizacije rada. Ove se preporuke često ne realiziraju zbog nedostatka političke volje i/ili financijskih sredstava te prikladnih administrativnih kapaciteta za njihovo provođenje. |
| --- | --- |

3.3.2

Izvan granica Europske unije, mora se više uzimati u obzir pojava novih sudionika s globalizacijom, nevladinim i multinacionalnim organizacijama. Propisi Svjetske trgovinske organizacije ne integriraju dovoljno eksplicitno konvencije Međunarodne organizacije rada. Promatrač Međunarodne organizacije rada morao bi sudjelovati u poslovima Svjetske trgovinske organizacije. Također, mora biti pojačano provođenje zaključaka i preporuka mehanizama kontrole Međunarodne organizacije rada o zakonodavstvu i praksi država članica Međunarodne organizacije rada. Ove se preporuke često ne realiziraju zbog nedostatka političke volje i/ili financijskih sredstava te prikladnih administrativnih kapaciteta za njihovo provođenje.

| 3.3.3 | Europska unija priprema direktivu o korporativnoj socijalnoj odgovornosti (DOP) (17) koja će od poduzeća s više od 500 radnika zahtijevati da u svoje izvještaje o aktivnosti uključe nefinancijsku deklaraciju o učincima svojih aktivnosti na ekološkom i socijalnom i kadrovskom planu, , te o poštivanju ljudskih prava i naporima u borbi protiv korupcije. Ta je direktiva u skladu s propisima Međunarodne organizacije rada (mišljenje INT/698 ESGO-a). |
| --- | --- |

3.3.3

Europska unija priprema direktivu o korporativnoj socijalnoj odgovornosti (DOP) (17) koja će od poduzeća s više od 500 radnika zahtijevati da u svoje izvještaje o aktivnosti uključe nefinancijsku deklaraciju o učincima svojih aktivnosti na ekološkom i socijalnom i kadrovskom planu, , te o poštivanju ljudskih prava i naporima u borbi protiv korupcije. Ta je direktiva u skladu s propisima Međunarodne organizacije rada (mišljenje INT/698 ESGO-a).

| 3.3.4 | Politika razvoja i vanjske pomoći mogla bi biti uporište ako potpora bude uvjetovana poštivanjem temeljnih prava, kako od strane država članica tako i drugih sudionika, posebno multinacionalnih poduzeća koja iskorištavaju resurse zemalja kojima se pomaže. Nadalje, pomoć razvitku bi trebala uključivati projekte o poboljšanju administrativnog kapaciteta, uključujući prikladno obrazovanje inspektora rada i socijalnih partnera o provođenju konvencija Međunarodne zajednice rada. Trgovinska i razvojna politika trebale bi podržati bolju primjenu prava čovjeka. Ratifikacija i učinkovito provođenje konvencija Međunarodne organizacije rada o prisilnom radu (29. i 105.), kao i drugih temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada, trebali bi se nalaziti u ugovorima o trgovini, suradnji i udruženju između Europske unije i trećih zemalja te biti trajno nadgledani. Organizacije civilnog društva moraju biti povezane nadzornim tijelima zaduženima za provođenje trgovinskih sporazuma i poglavlja o trgovini i održivom razvoju. |
| --- | --- |

3.3.4

Politika razvoja i vanjske pomoći mogla bi biti uporište ako potpora bude uvjetovana poštivanjem temeljnih prava, kako od strane država članica tako i drugih sudionika, posebno multinacionalnih poduzeća koja iskorištavaju resurse zemalja kojima se pomaže. Nadalje, pomoć razvitku bi trebala uključivati projekte o poboljšanju administrativnog kapaciteta, uključujući prikladno obrazovanje inspektora rada i socijalnih partnera o provođenju konvencija Međunarodne zajednice rada. Trgovinska i razvojna politika trebale bi podržati bolju primjenu prava čovjeka. Ratifikacija i učinkovito provođenje konvencija Međunarodne organizacije rada o prisilnom radu (29. i 105.), kao i drugih temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada, trebali bi se nalaziti u ugovorima o trgovini, suradnji i udruženju između Europske unije i trećih zemalja te biti trajno nadgledani. Organizacije civilnog društva moraju biti povezane nadzornim tijelima zaduženima za provođenje trgovinskih sporazuma i poglavlja o trgovini i održivom razvoju.

| 3.3.5 | Oslanjanje na civilno društvo |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.5.1 | Povećanje uloge poduzeća u poštivanju i promicanju prava čovjeka je ono što Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj predviđa u smjernicama za multinacionalna poduzeća. (18) To predlaže i izvješće izaslanika Ujedinjenih naroda Ruggie-a (19) uključujući vlade, poduzeća, civilno društvo i ulagače. Ovo izvješće preporučuje poduzećima da se bave procjenama rizika (due dilligence). Poduzeća se moraju zaštititi i na taj način postati sudionici u borbi protiv povrede temeljnih prava. Multinacionalna poduzeća i ulagači moraju postati odgovorni jer se radi o njihovom interesu, ali i da bi ih se moglo pravno goniti kada postanu nedovoljno revnosni. Također, poduzeća moraju voditi računa o primjeni normi Međunarodne organizacije rada. Točnost njihovih deklaracija moraju kontrolirati neovisne agencije za nefinancijsko ocjenjivanje. |
| --- | --- |

3.3.5.1

Povećanje uloge poduzeća u poštivanju i promicanju prava čovjeka je ono što Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj predviđa u smjernicama za multinacionalna poduzeća. (18) To predlaže i izvješće izaslanika Ujedinjenih naroda Ruggie-a (19) uključujući vlade, poduzeća, civilno društvo i ulagače. Ovo izvješće preporučuje poduzećima da se bave procjenama rizika (due dilligence). Poduzeća se moraju zaštititi i na taj način postati sudionici u borbi protiv povrede temeljnih prava. Multinacionalna poduzeća i ulagači moraju postati odgovorni jer se radi o njihovom interesu, ali i da bi ih se moglo pravno goniti kada postanu nedovoljno revnosni. Također, poduzeća moraju voditi računa o primjeni normi Međunarodne organizacije rada. Točnost njihovih deklaracija moraju kontrolirati neovisne agencije za nefinancijsko ocjenjivanje.

| 3.3.5.2 | Mnogo je multinacionalnih poduzeća iz Europe pri vrhu u području međunarodnih okvirnih sporazuma potpisanih s međunarodnim sindikalnim udrugama, posebno o socijalnoj odgovornosti poduzeća uključujući i borbu protiv prisilnog rada. Nova strategija (20) Europske unije 2011.-2014. o socijalnoj odgovornosti poduzeća očekuje da europska poduzeća preuzmu odgovornost koja im pripada u poštivanju ljudskih prava. (21) |
| --- | --- |

3.3.5.2

Mnogo je multinacionalnih poduzeća iz Europe pri vrhu u području međunarodnih okvirnih sporazuma potpisanih s međunarodnim sindikalnim udrugama, posebno o socijalnoj odgovornosti poduzeća uključujući i borbu protiv prisilnog rada. Nova strategija (20) Europske unije 2011.-2014. o socijalnoj odgovornosti poduzeća očekuje da europska poduzeća preuzmu odgovornost koja im pripada u poštivanju ljudskih prava. (21)

| 3.3.5.3 | Ulaganja su također uporišne točke: brojni su se ulagači priključili načelima odgovornog ulaganja (22) Ujedinjenih naroda te danas društveno odgovorna ulaganja čine 22 % trenutnih ulaganja, od čega 49 % čine europska ulaganja. |
| --- | --- |

3.3.5.3

Ulaganja su također uporišne točke: brojni su se ulagači priključili načelima odgovornog ulaganja (22) Ujedinjenih naroda te danas društveno odgovorna ulaganja čine 22 % trenutnih ulaganja, od čega 49 % čine europska ulaganja.

| 3.3.5.4 | Putem politike odgovorne nabave mogu djelovati poduzeća, ali i lokalne i regionalne administracije zajednice, tako što će se uvjeriti da su poduzeća s kojima surađuju na javnom tržištu poduzela mjere za isključivanje prisilnog rada iz svog lanca opskrbe. |
| --- | --- |

3.3.5.4

Putem politike odgovorne nabave mogu djelovati poduzeća, ali i lokalne i regionalne administracije zajednice, tako što će se uvjeriti da su poduzeća s kojima surađuju na javnom tržištu poduzela mjere za isključivanje prisilnog rada iz svog lanca opskrbe.

| 3.3.5.5 | Europske nevladine organizacije također su pri vrhu u pravima potrošača da znaju gdje i u kojim uvjetima je proizvedena odjeća i cipele (23) ili pak prehrambeni proizvodi koji dolaze iz trećih zemalja. Zahtijevanje veće transparentnosti i sljedivosti za sve elemente koji tvore neki proizvod ili uslugu trebalo bi omogućiti iskorjenjivanje prisilnog rada. |
| --- | --- |

3.3.5.5

Europske nevladine organizacije također su pri vrhu u pravima potrošača da znaju gdje i u kojim uvjetima je proizvedena odjeća i cipele (23) ili pak prehrambeni proizvodi koji dolaze iz trećih zemalja. Zahtijevanje veće transparentnosti i sljedivosti za sve elemente koji tvore neki proizvod ili uslugu trebalo bi omogućiti iskorjenjivanje prisilnog rada.

| 3.3.5.6 | Više sindikalnih organizacija može podijeliti iskustva o uspostavljanju edukacije o tome kako pristupiti prisilnim radnicima ili o metodama rada s nevladinim organizacijama specijaliziranima za pomoć ilegalnim migrantima. Međutim, nisu svi još svjesni veličine problema, mnogi misle da se to ne događa kod njih ili misle da ne mogu ništa učiniti. Države bi mogle pomoći sindikalnim organizacijama u organiziranju radnika neformalnog sektora.

  Sindikalne organizacije zemalja naručitelja trebale bi podržati sindikalizaciju u državama koje isporučuju narudžbe te podržati i zahtjeve radnika trećih zemalja za pristojnim radnim vremenom i plaćom od koje će moći živjeti.

  Odbori za europski sektoralni socijalni dijalog jedan su od načina senzibilizacije i djelovanja protiv prisilnog rada. |
| --- | --- |

3.3.5.6

Više sindikalnih organizacija može podijeliti iskustva o uspostavljanju edukacije o tome kako pristupiti prisilnim radnicima ili o metodama rada s nevladinim organizacijama specijaliziranima za pomoć ilegalnim migrantima. Međutim, nisu svi još svjesni veličine problema, mnogi misle da se to ne događa kod njih ili misle da ne mogu ništa učiniti. Države bi mogle pomoći sindikalnim organizacijama u organiziranju radnika neformalnog sektora.

Sindikalne organizacije zemalja naručitelja trebale bi podržati sindikalizaciju u državama koje isporučuju narudžbe te podržati i zahtjeve radnika trećih zemalja za pristojnim radnim vremenom i plaćom od koje će moći živjeti.

Odbori za europski sektoralni socijalni dijalog jedan su od načina senzibilizacije i djelovanja protiv prisilnog rada.

U Bruxellesu, 30. travnja 2014.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  2011/36/EU.

1

(2)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52012DC0286:EN:NOT.

2

(3)  SL L 101/1, 15. travnja 2011.

3

(4)  Međunarodna organizacija rada i Europska komisija zatražile su od grupe stručnjaka operativne pokazatelje za otkrivanje trgovine ljudima. U ovom je dokumentu jedna stranica posebno posvećena radnom iskorištavanju http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_norm/---declaration/documents/publication/wcms_105023.pdf.

4

(5)  http://www.unodc.org/documents/data-and-analysis/glotip/Trafficking_in_Persons_2012_web.pdf.

5

(6)  EUROSTAT (2013) Trafficking in Human Beings (Trgovina ljudima) http://ec.europa.eu/anti-trafficking/EU+Policy/Report_DGHome_Eurostat.

6

(7)  Potrebno je naglasiti da su podaci Eurostata iz 2013.g. temeljeni isključivo na podacima dobivenim iz država članica i ne uključuju broj neidentificiranih žrtava trgovine ljudima. Nisu sve države članice dostavile podatke. Također, metodologija koju su koristile nadležne vlasti uvelike varira, stoga izravne usporedbe među državama mogu biti pogrešne.

7

(8)  BIT (2012): Estimation mondiale du BIT sur le travail forcé: Résultats et méthodologie, Genève, 2012. Podaci ILO-a odnose se na procijenjeni broj (za razliku od identificiranog broja) ljudi na prisilnom radu. Ove brojke odgovaraju minimalnoj procjeni jer su primijenjeni strogi kriteriji provjere i ekstrapolacije podataka. Procjene su podijeljene po regijama. Podjela po državama nije dostupna jer je jako malo država provelo procjenu na nacionalnoj razini.

8

Estimation mondiale du BIT sur le travail forcé: Résultats et méthodologie

http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_norm/---declaration/documents/publication/wcms_182004.pdf.

(9)  Naprimjer, irski je poslodavac odbio platiti kaznu od 90  000 eura za neisplaćene plaće prisilnom radniku. Pozvao se na činjenicu da radnik nema pravo na odštetu jer ilegalno boravi u državi te je dobio slučaj. (http://www.mrci.ie/resources/publications/mrciupdates/the-fight-for-justice-muhammads-story-part-ii/).

9

(10)  Patrick Belser, „Forced Labor and Human Trafficking: Estimating the Profits” Prisilan rad i trgovina ljudima (procjena dobiti), radni dokument, Genève, Bureau international du travail, 2005). http://www.ilo.org/sapfl/Informationresources/ILOPublications/WCMS_081971/lang--en/index.htm.

10

Forced Labor and Human Trafficking: Estimating the Profits”

(11)  Ujedinjeni narodi (2011) Izvješće posebnog predstavnika glavnog tajnika za pitanja ljudskih prava, transnacionalnih kompanija i drugih poduzeća, John Ruggie, UN GA A/HRC/17/31 http://www.ohchr.org/Documents/Issues/Business/A.HRC.17.31.pdf.

11

(12)  ESGO (2011) Vodeći principi ESGO-a o multinacionalnim poduzećima http://www.oecd.org/fr/daf/inv/mne/principesdirecteursdelocdealintentiondesentreprisesmultinationales.htm.

12

(13)  ISO 26000 – Društvena odgovornost http://www.iso.org/iso/fr/home/standards/iso26000.htm.

13

(14)  ILO (2006) Trodijelna deklaracija o načelima multinacionalnih poduzeća i socijalne politike, 4. izdanje

14

http://www.ilo.org/empent/Publications/WCMS_124923/lang--fr/index.htm.

(15)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_norm/---declaration/documents/publication/wcms_105023.pdf.

15

(16)  OSCE guidelines on non-punishment 2013 (smjernice OESS-a o nesankcioniranju), http://www.osce.org/cthb/101083.

16

(17)  Prijedlog direktive Europskog parlamenta Vijeću koji mijenja direktive 78/660/EEZ i 83/349/EZ Vijeća o objavljivanju nefinancijskih informacija poduzeća i informacija o nekim velikim poduzećima i grupacijama, COM(2013) 207 završna verzija – 2013/0110 (COD).

17

(18)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/48004323.pdf.

18

(19)  http://www.ohchr.org/documents/issues/business/A.HRC.17.31.pdf.

19

(20)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0681:FIN:en:PDF.

20

(21)  EU (2011) Socijalna odgovornost poduzeća: nova strategija EU-a za razdoblje 2011-2014 COM(2011) 681 završna verzija http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0681:FIN:en:PDF.

21

(22)  Internetska stranica o „Principima odgovornog ulaganja Ujedinjenih naroda”: http://www.unpri.org/ (na engleskom).

22

(23)  Internetska stranica kampanje Clean Clothes (čista odjeća): http://www.cleanclothes.org/ (na engleskom).

23

---

| 12.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 311/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 311/38

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Zaštiti potrošača i primjerenom rješavanju problema prezaduženosti kako bi se spriječila socijalna isključenost (razmatračko mišljenje)

2014/C 311/06

Glavna izvjestiteljica: Reine-Claude MADER

Dopisom od 6. prosinca 2013. te sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, g. Theodoros SOTIROPOULOS, stalni predstavnik Grčke pri Europskoj uniji, zatražio je, u ime budućeg grčkog predsjedništva, od Europskog gospodarskog i socijalnog odbora da izradi razmatračko mišljenje o

Zaštiti potrošača i primjerenom rješavanju problema prezaduženosti kako bi se spriječila socijalna isključenost.

S obzirom na hitnu prirodu posla, Europski gospodarski i socijalni odbor imenovao je gđu Reine-Claude MADER glavnom izvjestiteljicom na svom 498. plenarnom zasjedanju održanom 29. i 30. travnja 2014. (sjednica od 29. travnja 2014.) i usvojio sljedeće mišljenje sa 164 glasa za, 12 protiv i 4 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1 | EGSO iznimnu pažnju posvećuje problemu prezaduženosti, koji se povećao uslijed financijske krize, povećanja troškova života i pribjegavanja gotovinskim kreditima. Imao je priliku, putem raznih mišljenja, izjasniti se o potrebi poduzimanja mjera na europskoj razini. |
| --- | --- |

1.1

EGSO iznimnu pažnju posvećuje problemu prezaduženosti, koji se povećao uslijed financijske krize, povećanja troškova života i pribjegavanja gotovinskim kreditima. Imao je priliku, putem raznih mišljenja, izjasniti se o potrebi poduzimanja mjera na europskoj razini.

| 1.2 | Primjećuje da, iako su ustanovljeni uzroci, ne postoji usklađena definicija pojma prezaduženosti, niti sredstva koja bi omogućila da se stekne jasan uvid u situaciju u državama članicama. Stoga zahtijeva da se usvoji zajednička definicija. |
| --- | --- |

1.2

Primjećuje da, iako su ustanovljeni uzroci, ne postoji usklađena definicija pojma prezaduženosti, niti sredstva koja bi omogućila da se stekne jasan uvid u situaciju u državama članicama. Stoga zahtijeva da se usvoji zajednička definicija.

| 1.3 | Ona bi trebala obuhvatiti sljedeće elemente: (i) kućanstvo, kao prikladnu mjernu jedinicu za određivanje stupnja prezaduženosti; (ii) preuzete financijske obaveze; (iii) neformalne obaveze preuzete u sklopu obitelji ili neke zajednice; (iv) nemogućnost plaćanja; (v) strukturnu prezaduženost; (vi) dostojnu kvalitetu života i (vii) insolventnost. |
| --- | --- |

1.3

Ona bi trebala obuhvatiti sljedeće elemente: (i) kućanstvo, kao prikladnu mjernu jedinicu za određivanje stupnja prezaduženosti; (ii) preuzete financijske obaveze; (iii) neformalne obaveze preuzete u sklopu obitelji ili neke zajednice; (iv) nemogućnost plaćanja; (v) strukturnu prezaduženost; (vi) dostojnu kvalitetu života i (vii) insolventnost.

| 1.4 | EGSO naglašava da zaštita potrošača mora biti istinski integrirana u sve usvojene mjere za provedbu jedinstvenog tržišta. |
| --- | --- |

1.4

EGSO naglašava da zaštita potrošača mora biti istinski integrirana u sve usvojene mjere za provedbu jedinstvenog tržišta.

| 1.5 | Pristup prezaduženosti mora obuhvaćati obrazovanje, prevenciju, te prikladne postupke koji će prezadužene osobe ponovno integrirati u normalan gospodarski život. |
| --- | --- |

1.5

Pristup prezaduženosti mora obuhvaćati obrazovanje, prevenciju, te prikladne postupke koji će prezadužene osobe ponovno integrirati u normalan gospodarski život.

| 1.6 | Kako bi se to postiglo, neophodno je problem prezaduženosti domaćinstava sagledati u cjelini te primijeniti učinkovite mjere. |
| --- | --- |

1.6

Kako bi se to postiglo, neophodno je problem prezaduženosti domaćinstava sagledati u cjelini te primijeniti učinkovite mjere.

| 1.7 | Financijsko obrazovanje treba prije svega osigurati u školskim ustanovama, no ono također treba uvijek biti dostupno svima. EGSO se u tom smislu zalaže za informativne kampanje, u kojima trebaju sudjelovati svi dionici kako bi se osigurala komplementarnost iskustava.
  Ističe ključnu ulogu potrošačkih i obiteljskih udruga u širenju informacija i pružanju pomoći osobama koje to žele. |
| --- | --- |

1.7

Financijsko obrazovanje treba prije svega osigurati u školskim ustanovama, no ono također treba uvijek biti dostupno svima. EGSO se u tom smislu zalaže za informativne kampanje, u kojima trebaju sudjelovati svi dionici kako bi se osigurala komplementarnost iskustava.

Ističe ključnu ulogu potrošačkih i obiteljskih udruga u širenju informacija i pružanju pomoći osobama koje to žele.

| 1.8 | Neke države članice uspostavile su mehanizme prevencije i rješavanja slučajeva prezaduženosti, no oni nisu ujednačeni.
  EGSO smatra da u svim državama članicama treba uspostaviti prikladan i ujednačen postupak zasnovan na članku 38. Povelje o temeljnim pravima, članku 114. UFEU-a te članku 81. UFEU-a, u skladu s općim načelima koja bi Komisija iznijela u prijedlogu direktive, čime bi se na konkretan način iskazalo zanimanje Parlamenta za rješavanje problema europskih građana. |
| --- | --- |

1.8

Neke države članice uspostavile su mehanizme prevencije i rješavanja slučajeva prezaduženosti, no oni nisu ujednačeni.

EGSO smatra da u svim državama članicama treba uspostaviti prikladan i ujednačen postupak zasnovan na članku 38. Povelje o temeljnim pravima, članku 114. UFEU-a te članku 81. UFEU-a, u skladu s općim načelima koja bi Komisija iznijela u prijedlogu direktive, čime bi se na konkretan način iskazalo zanimanje Parlamenta za rješavanje problema europskih građana.

| 1.9 | Ta načela moraju osigurati brz i besplatan postupak, obustavu progona u slučaju kad je pokrenut postupak za ograničavanje prezaduženosti, provjeru tužbenih zahtjeva, zadržavanje glavnog boravišta, ravnopravan status običnih vjerovnika, mogućnost poništenja duga u situacijama najveće preopterećenosti te obavezu da se prezaduženoj osobi ostave sredstva dovoljna za svakodnevne potrebe, budući da je cilj brzo ponovo uključiti potrošača u gospodarski i društveni život. |
| --- | --- |

1.9

Ta načela moraju osigurati brz i besplatan postupak, obustavu progona u slučaju kad je pokrenut postupak za ograničavanje prezaduženosti, provjeru tužbenih zahtjeva, zadržavanje glavnog boravišta, ravnopravan status običnih vjerovnika, mogućnost poništenja duga u situacijama najveće preopterećenosti te obavezu da se prezaduženoj osobi ostave sredstva dovoljna za svakodnevne potrebe, budući da je cilj brzo ponovo uključiti potrošača u gospodarski i društveni život.

| 1.10 | Odbor također podsjeća da veliki značaj pridaje bankovnoj uključenosti koja mora biti osigurana za osobe u situaciji prezaduženosti kako bi se izbjegla bilo kakva socijalna isključenost. |
| --- | --- |

1.10

Odbor također podsjeća da veliki značaj pridaje bankovnoj uključenosti koja mora biti osigurana za osobe u situaciji prezaduženosti kako bi se izbjegla bilo kakva socijalna isključenost.

| 1.11 | Borba protiv prezaduženosti podrazumijeva i europski okvir za lihvarstvo. |
| --- | --- |

1.11

Borba protiv prezaduženosti podrazumijeva i europski okvir za lihvarstvo.

| 1.12 | Međutim, smanjenje broja slučajeva prezaduženosti nije moguće postići samo uspostavom mehanizma za suzbijanje prezaduženosti. Potrebno ga je dopuniti mjerama za razvoj obrazovanja o vođenju kućanstva i financijskog obrazovanja, što znači da za to treba predvidjeti potrebna sredstva. |
| --- | --- |

1.12

Međutim, smanjenje broja slučajeva prezaduženosti nije moguće postići samo uspostavom mehanizma za suzbijanje prezaduženosti. Potrebno ga je dopuniti mjerama za razvoj obrazovanja o vođenju kućanstva i financijskog obrazovanja, što znači da za to treba predvidjeti potrebna sredstva.

| 1.13 | Napokon, ističe činjenicu da prezaduženost nije moguće svladati bez poštivanja propisa. U tom smislu ističe da podržava koncept „odgovornog kredita”, koji podrazumijeva poštene i etične prakse, kako od davatelja tako i od korisnika kredita. |
| --- | --- |

1.13

Napokon, ističe činjenicu da prezaduženost nije moguće svladati bez poštivanja propisa. U tom smislu ističe da podržava koncept „odgovornog kredita”, koji podrazumijeva poštene i etične prakse, kako od davatelja tako i od korisnika kredita.

2.   Uvod

| 2.1 | Komisija je 2013. u svom „Paketu za socijalna ulaganja” (1) ustanovila da je od početka krize izuzetno porastao broj deložacija i beskućnika, te istaknula da je prezaduženost jedan od uzroka tog stanja. |
| --- | --- |

2.1

Komisija je 2013. u svom „Paketu za socijalna ulaganja” (1) ustanovila da je od početka krize izuzetno porastao broj deložacija i beskućnika, te istaknula da je prezaduženost jedan od uzroka tog stanja.

| 2.2 | Prezaduženost je pojava koja je počela rasti početkom 80-ih godina zahvaćajući sve veći broj ljudi i ne štedeći nijednu socioprofesionalnu kategoriju. |
| --- | --- |

2.2

Prezaduženost je pojava koja je počela rasti početkom 80-ih godina zahvaćajući sve veći broj ljudi i ne štedeći nijednu socioprofesionalnu kategoriju.

| 2.3 | Slučajeve prezaduženosti više se ne može smatrati problemom pojedinca kojim upravljaju njegovi „nagoni i strasti”. Danas su oni odraz socijalne i društvene krize. |
| --- | --- |

2.3

Slučajeve prezaduženosti više se ne može smatrati problemom pojedinca kojim upravljaju njegovi „nagoni i strasti”. Danas su oni odraz socijalne i društvene krize.

| 2.4 | Europska središnja banka je 2013. godine utvrdila da je više od polovine stanovništva eurozone zaduženo kod financijskih ustanova. (2) |
| --- | --- |

2.4

Europska središnja banka je 2013. godine utvrdila da je više od polovine stanovništva eurozone zaduženo kod financijskih ustanova. (2)

| 2.5 | Prema toj anketi, do prezaduženosti uglavnom dolazi uslijed nepredviđenog pada prihoda, vezanog najčešće za gubitak zaposlenja, bolest, razvod, pa i pretjeranu potrošnju. (3) |
| --- | --- |

2.5

Prema toj anketi, do prezaduženosti uglavnom dolazi uslijed nepredviđenog pada prihoda, vezanog najčešće za gubitak zaposlenja, bolest, razvod, pa i pretjeranu potrošnju. (3)

| 2.6 | Nakon Danske, koja je 1984. uvela sveobuhvatni mehanizam za rješavanje prezaduženosti pojedinaca, Francuska je druga europska zemlja koja je usvojila slične mjere zakonom od 31. prosinca 1989. o sprečavanju i rješavanju poteškoća vezanih za prezaduženost pojedinaca i obitelji. (4) |
| --- | --- |

2.6

Nakon Danske, koja je 1984. uvela sveobuhvatni mehanizam za rješavanje prezaduženosti pojedinaca, Francuska je druga europska zemlja koja je usvojila slične mjere zakonom od 31. prosinca 1989. o sprečavanju i rješavanju poteškoća vezanih za prezaduženost pojedinaca i obitelji. (4)

| 2.7 | Prezaduženost u različitoj mjeri pogađa sve države članice. Porasla je uslijed financijske krize koja je destabilizirala gospodarstvo brojnih zemalja. Rješavanje problema prezaduženosti utoliko je važnije što svi gospodarski čimbenici trpe njegove financijske posljedice; naime, poduzeća, naročito mala i srednja poduzeća, također su oslabljena zbog toga što im klijenti, koji su postali insolventni, više ne mogu plaćati. |
| --- | --- |

2.7

Prezaduženost u različitoj mjeri pogađa sve države članice. Porasla je uslijed financijske krize koja je destabilizirala gospodarstvo brojnih zemalja. Rješavanje problema prezaduženosti utoliko je važnije što svi gospodarski čimbenici trpe njegove financijske posljedice; naime, poduzeća, naročito mala i srednja poduzeća, također su oslabljena zbog toga što im klijenti, koji su postali insolventni, više ne mogu plaćati.

| 2.8 | Danas je prezaduženost uzrok za još veću zabrinutost, budući da pogađa siromašne radnike i nezaposlene koji su nagomilali neplaćene račune za neophodne usluge poput opskrbe energijom i vodom, osiguranja i telefona te kasne s plaćanjem stanarine, pripadnike srednje klase, često nakon neočekivanih razvoja događaja, ali i umirovljenike, čije su mirovine smanjene uslijed politike štednje, ili koji financijski potpomažu svoje obitelji. (5) Uzroci za prezaduženost su utvrđeni. Ona je rezultat nezaposlenosti, nesigurnih radnih mjesta, te određenih obiteljskih okolnosti. Poznato je da su kućanstva s jednim roditeljem najviše pogođena. U nekim slučajevima prezaduženost može biti rezultat neočekivanih događaja, razvoda, odvojenog života, smrtnog slučaja, te bolesti ili invaliditeta koji iziskuju skupu zdravstvenu njegu. Nepristupačna cijena upisa na sveučilište u nekim državama članicama također ima značajnu ulogu u prezaduženosti mladih. |
| --- | --- |

2.8

Danas je prezaduženost uzrok za još veću zabrinutost, budući da pogađa siromašne radnike i nezaposlene koji su nagomilali neplaćene račune za neophodne usluge poput opskrbe energijom i vodom, osiguranja i telefona te kasne s plaćanjem stanarine, pripadnike srednje klase, često nakon neočekivanih razvoja događaja, ali i umirovljenike, čije su mirovine smanjene uslijed politike štednje, ili koji financijski potpomažu svoje obitelji. (5) Uzroci za prezaduženost su utvrđeni. Ona je rezultat nezaposlenosti, nesigurnih radnih mjesta, te određenih obiteljskih okolnosti. Poznato je da su kućanstva s jednim roditeljem najviše pogođena. U nekim slučajevima prezaduženost može biti rezultat neočekivanih događaja, razvoda, odvojenog života, smrtnog slučaja, te bolesti ili invaliditeta koji iziskuju skupu zdravstvenu njegu. Nepristupačna cijena upisa na sveučilište u nekim državama članicama također ima značajnu ulogu u prezaduženosti mladih.

| 2.9 | Nedavni porast prezaduženosti obuhvaća još jednu sociološku kategoriju: pripadnike srednje klase koji su izgubili zaposlenje te su se našli suočeni s velikim stambenim kreditima, bez izgleda da u kraćem roku nađu novo zaposlenje. |
| --- | --- |

2.9

Nedavni porast prezaduženosti obuhvaća još jednu sociološku kategoriju: pripadnike srednje klase koji su izgubili zaposlenje te su se našli suočeni s velikim stambenim kreditima, bez izgleda da u kraćem roku nađu novo zaposlenje.

| 2.10 | Između i unutar kategorija osoba pogođenih prezaduženošću postoji, dakle, velika raznolikost uzroka i posljedica prezaduženosti. |
| --- | --- |

2.10

Između i unutar kategorija osoba pogođenih prezaduženošću postoji, dakle, velika raznolikost uzroka i posljedica prezaduženosti.

| 2.11 | Opasnost od prezaduživanja povećana je uslijed neravnoteže između porasta prihoda i povećanja troškova života, što je povezano s promjenama u načinu života, nacionalnim politikama štednje, povećanjem izdataka za svakodnevni život poput onih za energiju, stanovanje, elektroničke komunikacije, telefon, prijevoz i financijske troškove. |
| --- | --- |

2.11

Opasnost od prezaduživanja povećana je uslijed neravnoteže između porasta prihoda i povećanja troškova života, što je povezano s promjenama u načinu života, nacionalnim politikama štednje, povećanjem izdataka za svakodnevni život poput onih za energiju, stanovanje, elektroničke komunikacije, telefon, prijevoz i financijske troškove.

| 2.12 | Pribjegavanje kreditima u društvu obilja, potaknuto agresivnim i zavaravajućim reklamnim kampanjama, kako bi se nadoknadio manjak prihoda te stekla dobra i usluge, također je u brojnim slučajevima uzrok prezaduženosti. S tim u vezi treba napomenuti da se osjetljive kategorije društva zadužuju pod lošijim uvjetima, budući da uslijed insolventnosti nemaju pristup svim vrstama kredita. Opcije koje su im na raspolaganju su one najskuplje, poput gotovinskih kredita koji su često povezani s karticama koje izdaju različiti operateri, s vrlo visokim kamatama. |
| --- | --- |

2.12

Pribjegavanje kreditima u društvu obilja, potaknuto agresivnim i zavaravajućim reklamnim kampanjama, kako bi se nadoknadio manjak prihoda te stekla dobra i usluge, također je u brojnim slučajevima uzrok prezaduženosti. S tim u vezi treba napomenuti da se osjetljive kategorije društva zadužuju pod lošijim uvjetima, budući da uslijed insolventnosti nemaju pristup svim vrstama kredita. Opcije koje su im na raspolaganju su one najskuplje, poput gotovinskih kredita koji su često povezani s karticama koje izdaju različiti operateri, s vrlo visokim kamatama.

| 2.13 | Često takve kreditne kartice stižu poštom na kućnu adresu, s popratnim tekstom koji sadrži formulacije poput: „čestitamo, dobili ste besplatni kredit, otplata bez dodatnih troškova”, čime se krše pravila o informiranju i zaštiti potrošača. EGSO zahtijeva da se trajanje upotrebe i najviša granica iznosa tih kartica strogo odredi. (6) |
| --- | --- |

2.13

Često takve kreditne kartice stižu poštom na kućnu adresu, s popratnim tekstom koji sadrži formulacije poput: „čestitamo, dobili ste besplatni kredit, otplata bez dodatnih troškova”, čime se krše pravila o informiranju i zaštiti potrošača. EGSO zahtijeva da se trajanje upotrebe i najviša granica iznosa tih kartica strogo odredi. (6)

| 2.14 | Pitanje kamata na stambene ili potrošačke kredite također zaslužuje posebnu pažnju. Neki krediti imaju promjenjive i neograničene kamate koje mogu znatno porasti uslijed promjena na tržištu. |
| --- | --- |

2.14

Pitanje kamata na stambene ili potrošačke kredite također zaslužuje posebnu pažnju. Neki krediti imaju promjenjive i neograničene kamate koje mogu znatno porasti uslijed promjena na tržištu.

| 2.15 | Ponekad se izdaju krediti s progresivnim kamatama, pod izgovorom da se time osigurava solventnost kućanstava te na temelju pretpostavke da će prihodi rasti, što se zbog krize ne događa, uslijed ograničenja, pa čak i gubitka, plaća u nekim zemljama. |
| --- | --- |

2.15

Ponekad se izdaju krediti s progresivnim kamatama, pod izgovorom da se time osigurava solventnost kućanstava te na temelju pretpostavke da će prihodi rasti, što se zbog krize ne događa, uslijed ograničenja, pa čak i gubitka, plaća u nekim zemljama.

| 2.16 | Osim toga, u nedostatku usklađenosti na europskoj razini, u nekim državama članicama ne postoje propisi o lihvarstvu. |
| --- | --- |

2.16

Osim toga, u nedostatku usklađenosti na europskoj razini, u nekim državama članicama ne postoje propisi o lihvarstvu.

| 2.17 | Nekim prezaduženim kućanstvima koja kasne s plaćanjem ili otplatom prijeti veća opasnost od socijalne isključenosti te su u opasnosti da im se uskrate osnovne usluge ili ih se nasilno iseli iz stana, a ne treba zaboraviti ni problem pristupa zdravstvenoj skrbi koji ta nesigurnost uzrokuje. Na primjer, više od 75.000 prezaduženih Španjolaca nasilno je iseljeno iz stanova u 2012., što je 16,7 % više nego u 2011. (7) |
| --- | --- |

2.17

Nekim prezaduženim kućanstvima koja kasne s plaćanjem ili otplatom prijeti veća opasnost od socijalne isključenosti te su u opasnosti da im se uskrate osnovne usluge ili ih se nasilno iseli iz stana, a ne treba zaboraviti ni problem pristupa zdravstvenoj skrbi koji ta nesigurnost uzrokuje. Na primjer, više od 75.000 prezaduženih Španjolaca nasilno je iseljeno iz stanova u 2012., što je 16,7 % više nego u 2011. (7)

| 2.18 | Iako nisu posve jednaki u svim državama članicama, o glavnim uzrocima prezaduženosti postoji suglasnost. Međutim, ne raspolažemo sredstvima koja bi nam omogućila dovoljno preciznu ocjenu stanja na europskoj razini, kao što je Odbor naglasio u svojim prethodnim mišljenjima. (8) Ne postoji nijedna europska procjena. Štoviše, uspostava takvog mehanizma podrazumijeva, prije svega, usuglašavanje toga što se podrazumijeva pod „prezaduženošću”, kao i kriterija i metoda za njezinu ocjenu. |
| --- | --- |

2.18

Iako nisu posve jednaki u svim državama članicama, o glavnim uzrocima prezaduženosti postoji suglasnost. Međutim, ne raspolažemo sredstvima koja bi nam omogućila dovoljno preciznu ocjenu stanja na europskoj razini, kao što je Odbor naglasio u svojim prethodnim mišljenjima. (8) Ne postoji nijedna europska procjena. Štoviše, uspostava takvog mehanizma podrazumijeva, prije svega, usuglašavanje toga što se podrazumijeva pod „prezaduženošću”, kao i kriterija i metoda za njezinu ocjenu.

| 2.19 | Odbor je to već ustanovio te se zalagao da se započne Zelena knjiga s preporukama za operativna rješenja, kao i elektroničko savjetovanje. |
| --- | --- |

2.19

Odbor je to već ustanovio te se zalagao da se započne Zelena knjiga s preporukama za operativna rješenja, kao i elektroničko savjetovanje.

| 2.20 | S tim u vezi, EGSO želi da se na europskoj razini uspostavi zajednička operativna definicija prezaduženosti koja bi s temeljila na činjenici da potrošač nije u stanju nositi se sa svim svojim dugovima, bez obzira na prirodu duga i obaveze potrošača. Naime, bez takve definicije koja bi omogućila precizno ocjenjivanje te raznovrsne pojave, postoji opasnost da javno djelovanje bude neučinkovito. |
| --- | --- |

2.20

S tim u vezi, EGSO želi da se na europskoj razini uspostavi zajednička operativna definicija prezaduženosti koja bi s temeljila na činjenici da potrošač nije u stanju nositi se sa svim svojim dugovima, bez obzira na prirodu duga i obaveze potrošača. Naime, bez takve definicije koja bi omogućila precizno ocjenjivanje te raznovrsne pojave, postoji opasnost da javno djelovanje bude neučinkovito.

| 2.21 | Podržava ideju osnivanja, bez dodatnih izdataka iz proračuna, europskog opservatorija za prezaduženost koja bi preuzela postojeće učinkovite nacionalne prakse. |
| --- | --- |

2.21

Podržava ideju osnivanja, bez dodatnih izdataka iz proračuna, europskog opservatorija za prezaduženost koja bi preuzela postojeće učinkovite nacionalne prakse.

| 2.22 | Napokon, EGSO smatra da problem prezaduženosti treba rješavati preventivno, putem financijskog obrazovanja koje je neophodno za razvijanje odgovorne i kontrolirane potrošnje. |
| --- | --- |

2.22

Napokon, EGSO smatra da problem prezaduženosti treba rješavati preventivno, putem financijskog obrazovanja koje je neophodno za razvijanje odgovorne i kontrolirane potrošnje.

3.   Uspostava zajedničke europske operativne definicije prezaduženosti

| 3.1 | Prema studiji objavljenoj u veljači 2008. (9) koja je pružila opći pregled definicija i mjera usvojenih s ciljem rješavanja problema prezaduženosti u 18 država članica i jednoj državi članici Europske udruge slobodne trgovine (10), ne postoji konsenzus o definiciji prezaduženosti, budući da se koncepti razlikuju od države do države. |
| --- | --- |

3.1

Prema studiji objavljenoj u veljači 2008. (9) koja je pružila opći pregled definicija i mjera usvojenih s ciljem rješavanja problema prezaduženosti u 18 država članica i jednoj državi članici Europske udruge slobodne trgovine (10), ne postoji konsenzus o definiciji prezaduženosti, budući da se koncepti razlikuju od države do države.

| 3.2 | Prezaduženost je složena, raznovrsna i promjenjiva pojava, kao što se naglašava u statističkoj analizi iz 2013. koju je zatražila Glavna uprava za zdravlje i potrošače (SANCO) Europske komisije. (11) |
| --- | --- |

3.2

Prezaduženost je složena, raznovrsna i promjenjiva pojava, kao što se naglašava u statističkoj analizi iz 2013. koju je zatražila Glavna uprava za zdravlje i potrošače (SANCO) Europske komisije. (11)

| 3.3 | Kao što je istaknulo i Vijeće Europe (12), ona može obuhvaćati probleme u vezi s otplatom kredita, kao i one koji se očituju iz dana u dan u poteškoćama s plaćanjem računa. |
| --- | --- |

3.3

Kao što je istaknulo i Vijeće Europe (12), ona može obuhvaćati probleme u vezi s otplatom kredita, kao i one koji se očituju iz dana u dan u poteškoćama s plaćanjem računa.

| 3.4 | Iz tih različitih izvora proizlazi da je mjerna jedinica u većini slučajeva kućanstvo. Gotovo polovica nacionalnih definicija uključuje trajanje zaduženosti ili njenu strukturnu prirodu. Većina ih navodi sposobnost da se ispune preuzete obaveze. |
| --- | --- |

3.4

Iz tih različitih izvora proizlazi da je mjerna jedinica u većini slučajeva kućanstvo. Gotovo polovica nacionalnih definicija uključuje trajanje zaduženosti ili njenu strukturnu prirodu. Većina ih navodi sposobnost da se ispune preuzete obaveze.

| 3.5 | U podlozi tih definicija postoje, dakle, neki zajednički elementi koji mogu poslužiti kao zajednička osnova. |
| --- | --- |

3.5

U podlozi tih definicija postoje, dakle, neki zajednički elementi koji mogu poslužiti kao zajednička osnova.

| 3.6 | Po mišljenju EGSO-a pri uspostavi zajedničke operativne definicije prezaduženosti trebalo bi uzeti u obzir sljedeće elemente:






  — | kućanstvo, kao odgovarajuću mjernu jedinicu za određivanje stupnja prezaduženosti (13); |
| --- | --- | --- |

3.6

Po mišljenju EGSO-a pri uspostavi zajedničke operativne definicije prezaduženosti trebalo bi uzeti u obzir sljedeće elemente:

—

kućanstvo, kao odgovarajuću mjernu jedinicu za određivanje stupnja prezaduženosti (13);

| — | preuzete financijske obaveze. One uključuju stambene kredite, potrošačke kredite, račune za telefon, digitalnu komunikaciju i osnovne usluge (vodu, grijanje, električnu energiju, zdravstvene usluge...), stanarinu, svakodnevne troškove (hranu, prijevoz, školarinu...). |
| --- | --- |

—

preuzete financijske obaveze. One uključuju stambene kredite, potrošačke kredite, račune za telefon, digitalnu komunikaciju i osnovne usluge (vodu, grijanje, električnu energiju, zdravstvene usluge...), stanarinu, svakodnevne troškove (hranu, prijevoz, školarinu...).

| — | neformalne obaveze preuzete unutar obitelji ili neke zajednice. EGSO zahtijeva da se taj kriterij uzme u obzir, budući da predstavlja sve važniji element prezaduženosti; |
| --- | --- |

—

neformalne obaveze preuzete unutar obitelji ili neke zajednice. EGSO zahtijeva da se taj kriterij uzme u obzir, budući da predstavlja sve važniji element prezaduženosti;

| — | nemogućnost plaćanja. Prezaduženo kućanstvo nije sposobno plaćati tekuće troškove, kao ni one vezane za preuzete ili neformalne obaveze; |
| --- | --- |

—

nemogućnost plaćanja. Prezaduženo kućanstvo nije sposobno plaćati tekuće troškove, kao ni one vezane za preuzete ili neformalne obaveze;

| — | strukturna prezaduženost. Riječ je o vremenskom kriteriju koji se odnosi na dugotrajne i stalne financijske probleme; |
| --- | --- |

—

strukturna prezaduženost. Riječ je o vremenskom kriteriju koji se odnosi na dugotrajne i stalne financijske probleme;

| — | dostojan životni standard. Kućanstvo mora biti u stanju poštivati svoje preuzete financijske obaveze ili neformalne obaveze, bez smanjenja minimalnih troškova ključnih za održavanje životnog standarda; |
| --- | --- |

—

dostojan životni standard. Kućanstvo mora biti u stanju poštivati svoje preuzete financijske obaveze ili neformalne obaveze, bez smanjenja minimalnih troškova ključnih za održavanje životnog standarda;

| — | insolventnost. Kućanstvo nije sposobno riješiti svoje financijske probleme korištenjem svoje financijske i druge imovine. |
| --- | --- |

—

insolventnost. Kućanstvo nije sposobno riješiti svoje financijske probleme korištenjem svoje financijske i druge imovine.

4.   Sprečavanje prezaduženosti

4.1   Financijsko obrazovanje i odgovorna potrošnja

| 4.1.1 | Smanjenje broja slučajeva prezaduženosti nije moguće postići samo uspostavom mehanizma za suzbijanje prezaduženosti. Nužan je cjelovit pristup. Potrebno je poduzeti preventivne mjere kako bi se prezaduženost izbjegla u najvećoj mogućoj mjeri. |
| --- | --- |

4.1.1

Smanjenje broja slučajeva prezaduženosti nije moguće postići samo uspostavom mehanizma za suzbijanje prezaduženosti. Nužan je cjelovit pristup. Potrebno je poduzeti preventivne mjere kako bi se prezaduženost izbjegla u najvećoj mogućoj mjeri.

| 4.1.2 | Potreba za financijskim obrazovanjem redovito se spominje u raspravama o financijskim uslugama, no u tu svrhu nisu dodijeljena odgovarajuća sredstva. U to se lako možemo uvjeriti ako usporedimo svote namijenjene oglašavanju i one dodijeljene financijskom obrazovanju. |
| --- | --- |

4.1.2

Potreba za financijskim obrazovanjem redovito se spominje u raspravama o financijskim uslugama, no u tu svrhu nisu dodijeljena odgovarajuća sredstva. U to se lako možemo uvjeriti ako usporedimo svote namijenjene oglašavanju i one dodijeljene financijskom obrazovanju.

| 4.1.3 | Među mjerama koje preporučuje, EGSO je već naglasio da je potrebno razviti obrazovanje da bi se ostvarila održiva potrošnja. (14) Smatra da je financijsko obrazovanje neophodno, jer doprinosi dobrom upravljanju vlastitim proračunom i sprečavanju prezaduženosti. |
| --- | --- |

4.1.3

Među mjerama koje preporučuje, EGSO je već naglasio da je potrebno razviti obrazovanje da bi se ostvarila održiva potrošnja. (14) Smatra da je financijsko obrazovanje neophodno, jer doprinosi dobrom upravljanju vlastitim proračunom i sprečavanju prezaduženosti.

| 4.1.4 | EGSO ističe da ni u jednoj od 18 gore navedenih država članica preventivno obrazovanje ne osigurava jedinstveni pružatelj. Želi da Europska unija uspostavi sustav obrazovanja koji će biti na visini postavljenih ciljeva. |
| --- | --- |

4.1.4

EGSO ističe da ni u jednoj od 18 gore navedenih država članica preventivno obrazovanje ne osigurava jedinstveni pružatelj. Želi da Europska unija uspostavi sustav obrazovanja koji će biti na visini postavljenih ciljeva.

| 4.1.5 | Zahtijeva da se financijsko obrazovanje uključi u školske nastavne programe. S tim u vezi ističe da je to obrazovanje potrebno prilagoditi dobi i znanju polaznika kako bi odgovorilo na njihove potrebe. |
| --- | --- |

4.1.5

Zahtijeva da se financijsko obrazovanje uključi u školske nastavne programe. S tim u vezi ističe da je to obrazovanje potrebno prilagoditi dobi i znanju polaznika kako bi odgovorilo na njihove potrebe.

| 4.1.6 | Komisija bi također trebala poticati države članice da osmisle nacionalni program financijskog obrazovanja, bilo da ga provode nastavnici ili da je organiziran u okviru javno-privatnih partnerstava, te osigurati bolje informiranje o instrumentima koji postoje na europskoj razini. |
| --- | --- |

4.1.6

Komisija bi također trebala poticati države članice da osmisle nacionalni program financijskog obrazovanja, bilo da ga provode nastavnici ili da je organiziran u okviru javno-privatnih partnerstava, te osigurati bolje informiranje o instrumentima koji postoje na europskoj razini.

| 4.1.7 | EGSO smatra da treba ojačati informativne kampanje i kampanje senzibilizacije na temu financija, budući da bi obrazovanje trebalo obuhvatiti sve segmente javnosti. Smatra da te kampanje mogu organizirati razni socioekonomski čimbenici, tijela javnih vlasti, nevladine organizacije, stručna udruženja i udruženja potrošača. Treba, naime, iskoristiti komplementarnost različitih izvora informacija, u cilju općeg interesa. Nužnost širenja informacija prepoznata je u nekim zemljama, koje su uspostavile programe dostupne građanima. |
| --- | --- |

4.1.7

EGSO smatra da treba ojačati informativne kampanje i kampanje senzibilizacije na temu financija, budući da bi obrazovanje trebalo obuhvatiti sve segmente javnosti. Smatra da te kampanje mogu organizirati razni socioekonomski čimbenici, tijela javnih vlasti, nevladine organizacije, stručna udruženja i udruženja potrošača. Treba, naime, iskoristiti komplementarnost različitih izvora informacija, u cilju općeg interesa. Nužnost širenja informacija prepoznata je u nekim zemljama, koje su uspostavile programe dostupne građanima.

| 4.1.8 | Također smatra da je važno da osobe koje to žele imaju tijekom cijelog života lak pristup informacijama, savjetima, pomoći u upravljanju proračunom ili rješavanju poteškoća koje mogu imati sa svojom kreditnom ustanovom, ali i pružateljem usluga ili upravnim tijelom. S tim u vezi smatra da treba podržati i naglasiti značaj dosadašnjeg rada udruga potrošača, bliskih javnosti, koje pružaju pomoć time što organiziraju informativne sastanke te besplatno pružaju podršku i pomažu osobama kojima je to potrebno. |
| --- | --- |

4.1.8

Također smatra da je važno da osobe koje to žele imaju tijekom cijelog života lak pristup informacijama, savjetima, pomoći u upravljanju proračunom ili rješavanju poteškoća koje mogu imati sa svojom kreditnom ustanovom, ali i pružateljem usluga ili upravnim tijelom. S tim u vezi smatra da treba podržati i naglasiti značaj dosadašnjeg rada udruga potrošača, bliskih javnosti, koje pružaju pomoć time što organiziraju informativne sastanke te besplatno pružaju podršku i pomažu osobama kojima je to potrebno.

| 4.1.9 | Napokon, prezaduženost nije moguće savladati bez poštivanja duha i slova propisa o potrošačkim kreditima, stambenim kreditima i nepoštenim trgovačkim praksama (nepoštene odredbe, zavaravajuće oglašavanje, agresivna prodaja po kućama). (15) |
| --- | --- |

4.1.9

Napokon, prezaduženost nije moguće savladati bez poštivanja duha i slova propisa o potrošačkim kreditima, stambenim kreditima i nepoštenim trgovačkim praksama (nepoštene odredbe, zavaravajuće oglašavanje, agresivna prodaja po kućama). (15)

4.2   Prezaduženost treba sprečavati poticanjem odgovornih kredita i kaznama koje imaju preventivni učinak u slučaju kršenja obaveze informiranja od strane stručnih osoba

| 4.2.1 | Stručne osobe se trebaju ponašati odgovorno od trenutka kad ponude svoje proizvode, tijekom oglašavanja, te pri davanju savjeta i objašnjenja potrošačima prilikom potpisivanja ugovora o kreditu. To iziskuje pojedinačan pristup, što nažalost trenutno nije uobičajeno u praksi, unatoč postojećim zakonima i kodeksima ponašanja koji postoje u većini zemalja. Transparentnost u pogledu proizvoda, osobito kad je riječ o kreditima u stranoj valuti, te u pogledu opasnosti za jamce ili supružnike koji su neizravno odgovorni, kao i jasnoća informacija, moraju biti pravilo bez obzira na korišteni medij. |
| --- | --- |

4.2.1

Stručne osobe se trebaju ponašati odgovorno od trenutka kad ponude svoje proizvode, tijekom oglašavanja, te pri davanju savjeta i objašnjenja potrošačima prilikom potpisivanja ugovora o kreditu. To iziskuje pojedinačan pristup, što nažalost trenutno nije uobičajeno u praksi, unatoč postojećim zakonima i kodeksima ponašanja koji postoje u većini zemalja. Transparentnost u pogledu proizvoda, osobito kad je riječ o kreditima u stranoj valuti, te u pogledu opasnosti za jamce ili supružnike koji su neizravno odgovorni, kao i jasnoća informacija, moraju biti pravilo bez obzira na korišteni medij.

| 4.2.2 | EGSO podržava koncept odgovornog kredita jer on uključuje odgovornost ugovornih stranaka. (16) Kontrola dodjele kredita uz pomoć registara u skladu je s tim pristupom. |
| --- | --- |

4.2.2

EGSO podržava koncept odgovornog kredita jer on uključuje odgovornost ugovornih stranaka. (16) Kontrola dodjele kredita uz pomoć registara u skladu je s tim pristupom.

| 4.2.3 | U tom osjetljivom kontekstu, EGSO smatra da posebnu pažnju treba posvetiti obradi osobnih podataka. |
| --- | --- |

4.2.3

U tom osjetljivom kontekstu, EGSO smatra da posebnu pažnju treba posvetiti obradi osobnih podataka.

4.3   Spriječiti prezaduženost propisima o kreditima i sektoru osobnih kredita

| 4.3.1 | Direktiva 2004/48/EZ o ugovorima o potrošačkim kreditima (17) nalaže državama članicama da od davatelja kredita ili kreditnih posrednika zahtijevaju da pri oglašavanju potrošačima pruže jasne informacije, stavljajući im na raspolaganje elemente za usporedbu, te također određuje osnovne financijske podatke koji trebaju biti uključeni u ugovor. |
| --- | --- |

4.3.1

Direktiva 2004/48/EZ o ugovorima o potrošačkim kreditima (17) nalaže državama članicama da od davatelja kredita ili kreditnih posrednika zahtijevaju da pri oglašavanju potrošačima pruže jasne informacije, stavljajući im na raspolaganje elemente za usporedbu, te također određuje osnovne financijske podatke koji trebaju biti uključeni u ugovor.

| 4.3.2 | Ta direktiva, koja se temelji na informiranju potrošača, nije dovoljna za sprečavanje prezaduženosti. |
| --- | --- |

4.3.2

Ta direktiva, koja se temelji na informiranju potrošača, nije dovoljna za sprečavanje prezaduženosti.

| 4.3.3 | Učinkoviti zakoni na tom području trebaju biti dopunjeni mjerama obrazovanja stručnih osoba i potrošača. |
| --- | --- |

4.3.3

Učinkoviti zakoni na tom području trebaju biti dopunjeni mjerama obrazovanja stručnih osoba i potrošača.

| 4.3.4 | Stoga neke države članice zahtijevaju više od onoga što je propisano tom direktivom te su odredile da ugovori o potrošačkim kreditima moraju upozoriti potrošača na određene zloupotrebe, ili ga podsjetiti na njegovo pravo da primi detaljan raspored otplate. |
| --- | --- |

4.3.4

Stoga neke države članice zahtijevaju više od onoga što je propisano tom direktivom te su odredile da ugovori o potrošačkim kreditima moraju upozoriti potrošača na određene zloupotrebe, ili ga podsjetiti na njegovo pravo da primi detaljan raspored otplate.

| 4.3.5 | EGSO zahtijeva strože i ambicioznije zakone nego što je Direktiva 2006/114/EZ u pogledu zavaravajućeg i komparativnog oglašavanja (18), kojima bi se zabranili određeni oblici zavaravajućeg oglašavanja i zloupotrebe oglašavanja, naročito kad je takvo oglašavanje usmjereno na ranjive potrošače ili one koji već ionako nisu u stanju otplaćivati svoje dugove. (19) |
| --- | --- |

4.3.5

EGSO zahtijeva strože i ambicioznije zakone nego što je Direktiva 2006/114/EZ u pogledu zavaravajućeg i komparativnog oglašavanja (18), kojima bi se zabranili određeni oblici zavaravajućeg oglašavanja i zloupotrebe oglašavanja, naročito kad je takvo oglašavanje usmjereno na ranjive potrošače ili one koji već ionako nisu u stanju otplaćivati svoje dugove. (19)

4.4   Borba protiv lihvarstva

| 4.4.1 | Europski bi potrošač bio bolje zaštićen kad bi postojao europski okvir protiv lihvarstva. Ključni instrument borbe protiv lihvarstva sastoji se u određivanju najvišeg iznosa ukupnih troškova kredita koji obuhvaća sve kamate i troškove vezane za kreditni ugovor te je izražen u obliku postotka prema metodi određivanja efektivne godišnje kamatne stope, koja može varirati ovisno o vrsti kredita i posuđenom iznosu. |
| --- | --- |

4.4.1

Europski bi potrošač bio bolje zaštićen kad bi postojao europski okvir protiv lihvarstva. Ključni instrument borbe protiv lihvarstva sastoji se u određivanju najvišeg iznosa ukupnih troškova kredita koji obuhvaća sve kamate i troškove vezane za kreditni ugovor te je izražen u obliku postotka prema metodi određivanja efektivne godišnje kamatne stope, koja može varirati ovisno o vrsti kredita i posuđenom iznosu.

| 4.4.2 | Pristup lihvarstvu u Europi vrlo je neujednačen. (20) |
| --- | --- |

4.4.2

Pristup lihvarstvu u Europi vrlo je neujednačen. (20)

| 4.4.3 | Obično postoje zaštitni mehanizmi za kredite namijenjene privatnim osobama, no neke su zemlje potpuno liberalizirale svoje sustave za lihvarstvo za kredite namijenjene poduzećima. Samo su još Francuska i Italija izuzetak. |
| --- | --- |

4.4.3

Obično postoje zaštitni mehanizmi za kredite namijenjene privatnim osobama, no neke su zemlje potpuno liberalizirale svoje sustave za lihvarstvo za kredite namijenjene poduzećima. Samo su još Francuska i Italija izuzetak.

| 4.4.4 | U većini zemalja kontrola kamatne stope ne temelji se na zakonu, već na sudskoj praksi. To je slučaj u Velikoj Britaniji i Španjolskoj. |
| --- | --- |

4.4.4

U većini zemalja kontrola kamatne stope ne temelji se na zakonu, već na sudskoj praksi. To je slučaj u Velikoj Britaniji i Španjolskoj.

| 4.4.5 | U Njemačkoj sudovi lihvarstvo procjenjuju na temelju prosječne tržišne stope koju Savezna banka Njemačke objavljuje svakog mjeseca za različite vrste kredita. Razlika se smatra pretjeranom kad je dvostruko veća od tržišnog prosjeka. |
| --- | --- |

4.4.5

U Njemačkoj sudovi lihvarstvo procjenjuju na temelju prosječne tržišne stope koju Savezna banka Njemačke objavljuje svakog mjeseca za različite vrste kredita. Razlika se smatra pretjeranom kad je dvostruko veća od tržišnog prosjeka.

| 4.4.6 | Italija, poput Francuske, ima zakon kojim su regulirane kamatne stope. Visina kamatne stope koju se smatra pretjeranom također se iznova određuje svakog tromjesečja. No smatra se da je kamatna stopa lihvarska ako za više od 50 % premašuje prosječnu stopu koju primjenjuju banke. |
| --- | --- |

4.4.6

Italija, poput Francuske, ima zakon kojim su regulirane kamatne stope. Visina kamatne stope koju se smatra pretjeranom također se iznova određuje svakog tromjesečja. No smatra se da je kamatna stopa lihvarska ako za više od 50 % premašuje prosječnu stopu koju primjenjuju banke.

5.   Rješavanje problema prezaduženosti

| 5.1 | Mnoge države članice uvele su pravne postupke za ograničavanje prezaduženosti. Unatoč tome što ne postoje komparativne ili statističke studije o zakonodavstvu koje bi obuhvaćale svih 28 država članica, iz raspoloživih podataka proizlazi da je glavni cilj rješavanja problema prezaduženosti ponuditi rješenje koje bi kućanstvima omogućilo da izbjegnu socijalnu isključenost te, kad je to moguće, da otplaćuju dugove u skladu sa svojim platežnim mogućnostima. Neki sustavi dopuštaju djelomično ili potpuno poništenje duga u slučaju kad su prezadužene osobe u bezizlaznoj situaciji, kako bi im se pružila druga prilika. |
| --- | --- |

5.1

Mnoge države članice uvele su pravne postupke za ograničavanje prezaduženosti. Unatoč tome što ne postoje komparativne ili statističke studije o zakonodavstvu koje bi obuhvaćale svih 28 država članica, iz raspoloživih podataka proizlazi da je glavni cilj rješavanja problema prezaduženosti ponuditi rješenje koje bi kućanstvima omogućilo da izbjegnu socijalnu isključenost te, kad je to moguće, da otplaćuju dugove u skladu sa svojim platežnim mogućnostima. Neki sustavi dopuštaju djelomično ili potpuno poništenje duga u slučaju kad su prezadužene osobe u bezizlaznoj situaciji, kako bi im se pružila druga prilika.

| 5.2 | Insolventno pravo koje se odnosi na poduzeća, o kojem je EGSO izradio mišljenje, zanimljiv je primjer u tom smislu. (21) |
| --- | --- |

5.2

Insolventno pravo koje se odnosi na poduzeća, o kojem je EGSO izradio mišljenje, zanimljiv je primjer u tom smislu. (21)

| 5.3 | Većina europskih država uvela je sudske postupke rješavanja prezaduženosti koji se razlikuju ovisno o prirodi, uvjetima pristupa i vrsti duga. |
| --- | --- |

5.3

Većina europskih država uvela je sudske postupke rješavanja prezaduženosti koji se razlikuju ovisno o prirodi, uvjetima pristupa i vrsti duga.

| 5.3.1 | Svi oni pružaju mogućnost da sud prezaduženim osobama i njihovim vjerovnicima nametne plan podmirenja duga. Odluci obično prethodi „prijateljska” faza u kojoj se nastoji postići dogovor različitih strana o planu te nakon koje, ako se dogovor postigne, sud odobrava plan. (22) |
| --- | --- |

5.3.1

Svi oni pružaju mogućnost da sud prezaduženim osobama i njihovim vjerovnicima nametne plan podmirenja duga. Odluci obično prethodi „prijateljska” faza u kojoj se nastoji postići dogovor različitih strana o planu te nakon koje, ako se dogovor postigne, sud odobrava plan. (22)

| 5.3.2 | Usporedo s intervencijom suda, postoji mogućnost da se u tim postupcima ovlasti sudskog službenika (medijator za dugove u Belgiji, stečajni upravitelj u Nizozemskoj) koji zaprima prijave duga, provjerava ih, pribavlja podatke o životnim uvjetima i imovini prezaduženih osoba, po potrebi određuje neophodni prihod kako bi se tim osobama omogućilo da ispunjavaju svoje tekuće obaveze, zadržava višak prihoda namijenjen podmirivanju duga, stavlja na prodaju određenu njihovu imovinu, izrađuje plan otplate i nadzire njegovu provedbu, kao i savjesnost prezaduženih osoba. (23) |
| --- | --- |

5.3.2

Usporedo s intervencijom suda, postoji mogućnost da se u tim postupcima ovlasti sudskog službenika (medijator za dugove u Belgiji, stečajni upravitelj u Nizozemskoj) koji zaprima prijave duga, provjerava ih, pribavlja podatke o životnim uvjetima i imovini prezaduženih osoba, po potrebi određuje neophodni prihod kako bi se tim osobama omogućilo da ispunjavaju svoje tekuće obaveze, zadržava višak prihoda namijenjen podmirivanju duga, stavlja na prodaju određenu njihovu imovinu, izrađuje plan otplate i nadzire njegovu provedbu, kao i savjesnost prezaduženih osoba. (23)

| 5.3.3 | EGSO s tim u vezi ističe potrebu da se na europskoj razini utvrdi da se određena imovina od vitalne važnosti ni u kom slučaju ne može zaplijeniti niti prodati po vrlo niskoj cijeni. |
| --- | --- |

5.3.3

EGSO s tim u vezi ističe potrebu da se na europskoj razini utvrdi da se određena imovina od vitalne važnosti ni u kom slučaju ne može zaplijeniti niti prodati po vrlo niskoj cijeni.

| 5.3.4 | Uvođenje takvih postupaka najčešće znači da obični vjerovnici ne mogu pokretati pojedinačne postupke u kojima bi zahtijevali imovinu ili prihode dužnika. Naravno, dužnici se ne smiju dodatno zadužiti, jer mogu izgubiti pravo na postupak podmirivanja. |
| --- | --- |

5.3.4

Uvođenje takvih postupaka najčešće znači da obični vjerovnici ne mogu pokretati pojedinačne postupke u kojima bi zahtijevali imovinu ili prihode dužnika. Naravno, dužnici se ne smiju dodatno zadužiti, jer mogu izgubiti pravo na postupak podmirivanja.

| 5.3.5 | Odbor smatra da bi ujednačavanje tih postupaka bilo u interesu zaštite potrošača od opasnosti socijalne isključenosti, pod uvjetom da su oni brzi, jednostavni, te besplatni za dužnike koji se u načelu nalaze u osjetljivom položaju. |
| --- | --- |

5.3.5

Odbor smatra da bi ujednačavanje tih postupaka bilo u interesu zaštite potrošača od opasnosti socijalne isključenosti, pod uvjetom da su oni brzi, jednostavni, te besplatni za dužnike koji se u načelu nalaze u osjetljivom položaju.

| 5.3.6 | Osim toga, obustava progona trebala bi biti proglašena već na početku postupka, kako bi se izbjegao pritisak od strane vjerovnika. |
| --- | --- |

5.3.6

Osim toga, obustava progona trebala bi biti proglašena već na početku postupka, kako bi se izbjegao pritisak od strane vjerovnika.

| 5.3.7 | EGSO skreće pozornost na to da je potrebno predvidjeti fazu provjere zahtjeva vjerovnika, čime bi se zaštitila prava različitih strana. |
| --- | --- |

5.3.7

EGSO skreće pozornost na to da je potrebno predvidjeti fazu provjere zahtjeva vjerovnika, čime bi se zaštitila prava različitih strana.

| 5.3.8 | Ističe da se u nekim zemljama o glavnom mjestu stanovanja odlučuje zasebno kako bi se izbjeglo iseljavanje obitelji iz njihovih domova. Pozdravlja takve propise te smatra da bi ih trebalo sistematski usvojiti kako bi se izbjegla socijalna isključenost obitelji, što treba biti ključni cilj u interesu društva. |
| --- | --- |

5.3.8

Ističe da se u nekim zemljama o glavnom mjestu stanovanja odlučuje zasebno kako bi se izbjeglo iseljavanje obitelji iz njihovih domova. Pozdravlja takve propise te smatra da bi ih trebalo sistematski usvojiti kako bi se izbjegla socijalna isključenost obitelji, što treba biti ključni cilj u interesu društva.

| 5.3.9 | Preporučuje da se omogući djelomično ili potpuno brisanje duga u najtežim situacijama, kako bi se spriječila opasnost od socijalne isključenosti. |
| --- | --- |

5.3.9

Preporučuje da se omogući djelomično ili potpuno brisanje duga u najtežim situacijama, kako bi se spriječila opasnost od socijalne isključenosti.

| 5.3.10 | Odbor smatra da postupak za savladavanje prezaduženosti ne smije imati za posljedicu uskraćivanje osnovnih bankovnih usluga, budući da su one neophodne za gospodarski i socijalni život. |
| --- | --- |

5.3.10

Odbor smatra da postupak za savladavanje prezaduženosti ne smije imati za posljedicu uskraćivanje osnovnih bankovnih usluga, budući da su one neophodne za gospodarski i socijalni život.

| 5.3.11 | EGSO inzistira na činjenici da sredstva stavljena na raspolaganje kako bi se osiguralo funkcioniranje tih instrumenata moraju omogućiti da se svakom slučaju pristupi pojedinačno. S tim u vezi smatra da bi bilo primjereno predvidjeti sustave pomoći za osobe koje smatraju da im je ona potrebna. |
| --- | --- |

5.3.11

EGSO inzistira na činjenici da sredstva stavljena na raspolaganje kako bi se osiguralo funkcioniranje tih instrumenata moraju omogućiti da se svakom slučaju pristupi pojedinačno. S tim u vezi smatra da bi bilo primjereno predvidjeti sustave pomoći za osobe koje smatraju da im je ona potrebna.

6.   Osiguranje visoke razine zaštite potrošača da bi se doprinijelo učvršćivanju jedinstvenog tržišta

| 6.1 | EGSO smatra da je, kako bi se postigao taj cilj, potrebno u svim državama uspostaviti jedinstveni postupak, koji bi se također zasnivao na Povelji o temeljnim pravima, članku 114. UFEU-a te članku 81. UFEU-a, u skladu s općim načelima koje bi Komisija predložila u direktivi, slijedeći smjernice za veću jedinstvenost unutarnjeg tržišta koje su navedene u daljnjem tekstu. |
| --- | --- |

6.1

EGSO smatra da je, kako bi se postigao taj cilj, potrebno u svim državama uspostaviti jedinstveni postupak, koji bi se također zasnivao na Povelji o temeljnim pravima, članku 114. UFEU-a te članku 81. UFEU-a, u skladu s općim načelima koje bi Komisija predložila u direktivi, slijedeći smjernice za veću jedinstvenost unutarnjeg tržišta koje su navedene u daljnjem tekstu.

| 6.2 | EGSO naglašava da se neke od predloženih smjernica već primjenjuju u nekim državama članicama te da bi bilo dobro kad bi se primjenjivale svugdje. |
| --- | --- |

6.2

EGSO naglašava da se neke od predloženih smjernica već primjenjuju u nekim državama članicama te da bi bilo dobro kad bi se primjenjivale svugdje.

6.3   Mehanizmi pomoći za prezadužene osobe

| 6.3.1 | Savjeti koji se tiču financijskih usluga i potrošnje, obaveza banaka i kreditnih ustanova da daju savjete, kao i pomoć u upravljanju proračunom, zaduženim osobama često nisu dovoljni, ili su neprimjereni. Nacionalne javne vlasti moraju stoga osobama koje imaju teškoća staviti na raspolaganje socijalne službe koje će im, ukoliko one to žele, moći odmah pomoći, pa i pružiti im besplatnu pravnu pomoć. S tim u vezi bi države članice mogle podržati i službeno priznati ulogu koju u pružanju pravne pomoći imaju udruge za zaštitu potrošača. |
| --- | --- |

6.3.1

Savjeti koji se tiču financijskih usluga i potrošnje, obaveza banaka i kreditnih ustanova da daju savjete, kao i pomoć u upravljanju proračunom, zaduženim osobama često nisu dovoljni, ili su neprimjereni. Nacionalne javne vlasti moraju stoga osobama koje imaju teškoća staviti na raspolaganje socijalne službe koje će im, ukoliko one to žele, moći odmah pomoći, pa i pružiti im besplatnu pravnu pomoć. S tim u vezi bi države članice mogle podržati i službeno priznati ulogu koju u pružanju pravne pomoći imaju udruge za zaštitu potrošača.

| 6.3.2 | Socijalna pomoć se može predvidjeti za najteže slučajeve prezaduženosti, kako bi se pokrili troškovi za struju i plin, stanovanje, osiguranje, prehranu, zdravstvenu njegu, te otplatu čitavog duga, ili jednog njegovog dijela, vjerovnicima. |
| --- | --- |

6.3.2

Socijalna pomoć se može predvidjeti za najteže slučajeve prezaduženosti, kako bi se pokrili troškovi za struju i plin, stanovanje, osiguranje, prehranu, zdravstvenu njegu, te otplatu čitavog duga, ili jednog njegovog dijela, vjerovnicima.

| 6.3.3 | Potrebno je, također, uvesti mehanizam za analizu konkretne situacije u kojoj se osobe nalaze, provjeru zakonitosti svota koje se od njih zahtijevaju, pregovaranje s vjerovnicima o planu podmirenja duga ili pripremu drugih rješenja poput sudskog postupka, te informiranje o njihovim pravima i obavezama. |
| --- | --- |

6.3.3

Potrebno je, također, uvesti mehanizam za analizu konkretne situacije u kojoj se osobe nalaze, provjeru zakonitosti svota koje se od njih zahtijevaju, pregovaranje s vjerovnicima o planu podmirenja duga ili pripremu drugih rješenja poput sudskog postupka, te informiranje o njihovim pravima i obavezama.

7.   Europski opservatorij za prezaduženost

| 7.1 | EGSO preporučuje osnivanje europskog opservatorija za prezaduženost bez dodatnih proračunskih troškova. Taj bi se instrument oslanjao na postojeće nacionalne sustave te bi trebao nadoknaditi trenutni nedostatak pouzdanih statističkih podataka i omogućiti dubinsku analizu uzroka prezaduženosti i tipologije prezaduženih osoba, usporedbu stanja među državama članicama i predloženih mjera za rješavanje tog problema, te praćenje razvoja te pojave. |
| --- | --- |

7.1

EGSO preporučuje osnivanje europskog opservatorija za prezaduženost bez dodatnih proračunskih troškova. Taj bi se instrument oslanjao na postojeće nacionalne sustave te bi trebao nadoknaditi trenutni nedostatak pouzdanih statističkih podataka i omogućiti dubinsku analizu uzroka prezaduženosti i tipologije prezaduženih osoba, usporedbu stanja među državama članicama i predloženih mjera za rješavanje tog problema, te praćenje razvoja te pojave.

| 7.2 | Djelovanje opservatorija mogla bi nadopuniti mreža razmjene znanja, otvorena svim zainteresiranim osobama, koja bi pružila prostor za dijalog o najboljim praksama. |
| --- | --- |

7.2

Djelovanje opservatorija mogla bi nadopuniti mreža razmjene znanja, otvorena svim zainteresiranim osobama, koja bi pružila prostor za dijalog o najboljim praksama.

| 7.3 | Naime, borba protiv prezaduženosti potrošača i sprečavanje socijalne isključenosti iziskuju cjelovit pristup. Nije se moguće na učinkovit način boriti protiv te pojave izoliranim mjerama koje nisu usklađene na europskoj razini. Nužna je veća suradnja potrošača, tijela javne vlasti i poduzeća kako bi se uspostavile kreativnije i učinkovitije metode. |
| --- | --- |

7.3

Naime, borba protiv prezaduženosti potrošača i sprečavanje socijalne isključenosti iziskuju cjelovit pristup. Nije se moguće na učinkovit način boriti protiv te pojave izoliranim mjerama koje nisu usklađene na europskoj razini. Nužna je veća suradnja potrošača, tijela javne vlasti i poduzeća kako bi se uspostavile kreativnije i učinkovitije metode.

| 7.4 | Opservatorij bi se mogao sastojati od odjela koji bi se bavili sljedećim temama: prikupljanjem podataka, postojećim pravnim okvirima, te mjerama podizanja razine svijesti i obrazovanja. |
| --- | --- |

7.4

Opservatorij bi se mogao sastojati od odjela koji bi se bavili sljedećim temama: prikupljanjem podataka, postojećim pravnim okvirima, te mjerama podizanja razine svijesti i obrazovanja.

| 7.5 | Članovi opservatorija bili bi iz privatnog i iz javnog sektora. Privatni sektor mogli bi predstavljati članovi europskih i nacionalnih strukovnih i potrošačkih udruga iz raznih gospodarskih sektora i geografskih područja, koji su aktivni u borbi protiv prezaduženosti. Aktivno bi sudjelovali u radu odjela opservatorija, po potrebi u okviru specijaliziranih radnih skupina. |
| --- | --- |

7.5

Članovi opservatorija bili bi iz privatnog i iz javnog sektora. Privatni sektor mogli bi predstavljati članovi europskih i nacionalnih strukovnih i potrošačkih udruga iz raznih gospodarskih sektora i geografskih područja, koji su aktivni u borbi protiv prezaduženosti. Aktivno bi sudjelovali u radu odjela opservatorija, po potrebi u okviru specijaliziranih radnih skupina.

| 7.6 | Javni bi sektor predstavljali nacionalni stručnjaci koje bi imenovale države članice, a koji su uspostavili veze s privatnim sektorom i imaju iskustva na području prezaduženosti i zaštite potrošača. Nacionalni predstavnici trebali bi također imati iskustva na području podizanja razine svijesti šire javnosti. |
| --- | --- |

7.6

Javni bi sektor predstavljali nacionalni stručnjaci koje bi imenovale države članice, a koji su uspostavili veze s privatnim sektorom i imaju iskustva na području prezaduženosti i zaštite potrošača. Nacionalni predstavnici trebali bi također imati iskustva na području podizanja razine svijesti šire javnosti.

Bruxelles, 29. travnja 2014.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 83 final; mišljenje EGSO-a SL C 271 od 19.9.2013., str. 91..

1

(2)  Europska središnja banka 2013. Anketa Eurosustava o financijama i potrošnji kućanstava (Household Finance and Consumption Survey: Results from the first wave), Statistics Paper Series, travanj 2013., str. 57.–71.

2

(3)  Eurofound 2013., Prezaduženost kućanstava u EU-u: uloga neformalnih zajmova (Household over-indebtedness in the EU: The role of informal debts), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg.

3

(4)  Izvješće Senata „Rješavanje problema prezaduženosti” (Le traitement du surendettement). Služba za europske poslove. travanj 1998.

4

Le traitement du surendettement

(5)  Eurofound 2013., op. cit.

5

(6)  SL C 18 od 19.1.2011., str. 24..

6

(7)  L'Expansion.com, novinska agencija AFP, objavljeno 22.3.2013.

7

(8)  SL C 44 od 16.2.2008., str. 74..

8

(9)  Towards a common operational European definition of over-indebtedness, studija koju su za Glavnu upravu Europske komisije za zapošljavanje, socijalna pitanja i jednake mogućnosti izradili OEE (Europski opservatorij za štednju), CEPS (Centar za europske političke studije) i PFRC (Centar za istraživanje osobnih financija pri Sveučilištu u Bristolu).

9

(10)  Njemačka, Austrija, Belgija, Bugarska, Španjolska, Finska, Francuska, Grčka, Irska, Italija, Litva, Luksemburg, Nizozemska, Poljska, Portugal, Češka Republika, Ujedinjena Kraljevina, Švedska i Norveška.

10

(11)  The over-indebtedness of European households: updated mapping of the situation, nature and causes, effects and initiatives for alleviating its impact. Civic Consulting of the Consumer Policy Evaluation Consortium (CPEC), 17.1.2013.

11

(12)  Preporuka Rec(2007)8 Vijeća ministara državama članicama o pravnim rješenjima za probleme zaduženosti. Vijeće Europe, 20.6.2007.

12

(13)  Ta je definicija izvedena iz metodologije Europskog sustava računa (ESA 95).

13

(14)  SL C 318 od 29.10.2011., str. 24..

14

(15)  Ta su pitanja obuhvaćena Direktivom 2011/83/EU o pravima potrošača (SL L 304 od 22.11.2011., str. 64.).

15

(16)  SL C 44 od 16.2.2008., str. 74. i SL C 318 od 29.10.2011., str. 24.

16

(17)  SL L 133 od 22.5.2008., str. 66..

17

(18)  SL L 376 od 27.12.2006., str. 21.

18

(19)  Primjerice oglašavanje „besplatnih kredita”, „čak i u slučaju postupka”, ili „čak i za one koji su na popisu dužnika nacionalne banke”, ili oglašavanje kojim se potiče na „regrupiranje” prethodno ugovorenih kredita pod nepoštenim uvjetima, ili kojim se ističe kako se jednostavno i brzo kredit može dodijeliti.

19

(20)  Članak L313-3 Zakonika o potrošnji. U Francuskoj je lihvarstvo kazneno djelo kažnjivo zatvorskom kaznom od dvije godine i/ili novčanom kaznom od 45  000 eura. Štoviše, previsoko naplaćeni troškovi moraju biti pridodani otplati glavnice duga. Ako je dug u međuvremenu otplaćen, davatelj kredita mora vratiti nepravedno naplaćenu svotu, zajedno s kamatama. Za svaku kategoriju financiranja određuje se stopa koja s smatra lihvarskom. Tu stopu svako tromjesečje određuje Banka Francuske, te se ona objavljuje u Službenom listu.

20

(21)  SL C 271 od 19.9.2013., str. 55..

21

(22)  To može biti dio samog postupka te se zasnivati na sudskoj odluci kojom se dozvoljava takav postupak (Francuska, Belgija), ili čini obavezan preduvjet no nije dio postupka (Nizozemska).

22

(23)  Ponekad ta regulativna funkcija nije predviđena, ali dio gore nabrojanih zadataka provodi neko upravno tijelo (u Francuskoj je to Komisija departmana).

23

---

III. Pripremni akti

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

498. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 29. i 30. travnja 2014.

| 12.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 311/47 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 311/47

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Za europsku industrijsku renesansu

COM(2014) 14 final

2014/C 311/07

Izvjestiteljica: gđa Ulla SIRKEINEN

Dana 28. siječnja 2014., sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska komisija odlučila je savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o sljedećem dokumentu:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Za europsku industrijsku renesansu

COM(2014) 14 final.

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojila je mišljenje dana 31. ožujka 2014.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 498. plenarnom zasjedanju održanom 29. i 30. travnja 2014. (sjednica od 29. travnja), s 139 glasova za, 1 protiv i 2 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1 | EGSO pozdravlja Komunikaciju o industrijskoj renesansi i zaključuje da:






  — | izazovi s kojima se suočavaju europske industrije ne jenjavaju i bez konkurentne industrijske baze Europa neće moći osigurati rast i više radnih mjesta; |
| --- | --- | --- |

1.1

EGSO pozdravlja Komunikaciju o industrijskoj renesansi i zaključuje da:

—

izazovi s kojima se suočavaju europske industrije ne jenjavaju i bez konkurentne industrijske baze Europa neće moći osigurati rast i više radnih mjesta;

| — | jači niz prijedloga za industrijsku politiku EU-a potreban je za uvjeravanje poduzeća da ulažu u regiju; |
| --- | --- |

—

jači niz prijedloga za industrijsku politiku EU-a potreban je za uvjeravanje poduzeća da ulažu u regiju;

| — | stvaranje uključivog i zelenog gospodarstva predstavljat će glavni izazov u idućih nekoliko godina; |
| --- | --- |

—

stvaranje uključivog i zelenog gospodarstva predstavljat će glavni izazov u idućih nekoliko godina;

| — | glavna uloga EU-a u industrijskoj politici je uključiti i druga područja politike i sukladno tome širiti najbolje prakse; |
| --- | --- |

—

glavna uloga EU-a u industrijskoj politici je uključiti i druga područja politike i sukladno tome širiti najbolje prakse;

| — | glavna uloga država članica je osigurati ispravno i učinkovito funkcioniranje znanja, informacija, prijevoza i energetske infrastrukture za sve; |
| --- | --- |

—

glavna uloga država članica je osigurati ispravno i učinkovito funkcioniranje znanja, informacija, prijevoza i energetske infrastrukture za sve;

| — | Komunikacija otkriva dosta nedovršenog posla i naglašava potrebu za provedbom na razini EU-a i država članica; |
| --- | --- |

—

Komunikacija otkriva dosta nedovršenog posla i naglašava potrebu za provedbom na razini EU-a i država članica;

| — | Komisija šalje važnu poruku o važnosti integracije europskih industrija u međunarodne vrijednosne lance. |
| --- | --- |

—

Komisija šalje važnu poruku o važnosti integracije europskih industrija u međunarodne vrijednosne lance.

| 1.2 | EGSO poziva sve uključene strane da hitno podrže i provedu sva stajališta i prijedloge iznesene u Komunikaciji. |
| --- | --- |

1.2

EGSO poziva sve uključene strane da hitno podrže i provedu sva stajališta i prijedloge iznesene u Komunikaciji.

| 1.3 | Pored toga, EGSO preporučuje sljedeće:






  — | cilj od 20 % udjela industrije u BDP-u do 2020. g. treba nadopuniti kvalitativnim aspektima, posebno u cilju ostvarivanja rezultata dodane vrijednosti na međunarodnoj razini; |
| --- | --- | --- |

1.3

Pored toga, EGSO preporučuje sljedeće:

—

cilj od 20 % udjela industrije u BDP-u do 2020. g. treba nadopuniti kvalitativnim aspektima, posebno u cilju ostvarivanja rezultata dodane vrijednosti na međunarodnoj razini;

| — | ostvarenje ekološki prihvatljivih europskih industrija trebaju pratiti snažni pokretači za više konkurentnih industrijskih i uslužnih sektora temeljenih na novim tehnologijama, znanju te većoj dodanoj vrijednosti; |
| --- | --- |

—

ostvarenje ekološki prihvatljivih europskih industrija trebaju pratiti snažni pokretači za više konkurentnih industrijskih i uslužnih sektora temeljenih na novim tehnologijama, znanju te većoj dodanoj vrijednosti;

| — | ključni cilj europske industrijske politike treba biti povećanje mogućnosti europskim poduzećima da zauzmu ključne položaje u međunarodnim vrijednosnim mrežama te da maksimalno povećaju prikupljanje dodane vrijednosti za Europu; |
| --- | --- |

—

ključni cilj europske industrijske politike treba biti povećanje mogućnosti europskim poduzećima da zauzmu ključne položaje u međunarodnim vrijednosnim mrežama te da maksimalno povećaju prikupljanje dodane vrijednosti za Europu;

| — | treba posvetiti više pažnje ulozi usluga i razviti odgovarajuće politike, posebno one koje se i same temelje na znanju, prvenstveno zbog njihovog potencijala kao ključnih pokretača produktivnosti u svim poslovnim sektorima; |
| --- | --- |

—

treba posvetiti više pažnje ulozi usluga i razviti odgovarajuće politike, posebno one koje se i same temelje na znanju, prvenstveno zbog njihovog potencijala kao ključnih pokretača produktivnosti u svim poslovnim sektorima;

| — | kako bi se osiguralo zdravo tržišno natjecanje za poticanje inovacija, politike EU-a za tržišno natjecanje i državne potpore trebale bi pomoći poduzećima u ostvarivanju ciljeva rasta EU-a, posebice premještanja radnih mjesta, bez narušavanja tržišnog natjecanja, i težiti ravnopravnim uvjetima natjecanja na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

—

kako bi se osiguralo zdravo tržišno natjecanje za poticanje inovacija, politike EU-a za tržišno natjecanje i državne potpore trebale bi pomoći poduzećima u ostvarivanju ciljeva rasta EU-a, posebice premještanja radnih mjesta, bez narušavanja tržišnog natjecanja, i težiti ravnopravnim uvjetima natjecanja na svjetskoj razini;

| — | svi sudionici, uključujući zaposlenike i poslodavce, trebaju sudjelovati u stvaranju povoljnog i predvidivog okruženja za industriju, s inicijativama koje dolaze iz regija; |
| --- | --- |

—

svi sudionici, uključujući zaposlenike i poslodavce, trebaju sudjelovati u stvaranju povoljnog i predvidivog okruženja za industriju, s inicijativama koje dolaze iz regija;

| — | treba ojačati strukture upravljanja za mikroekonomske politike EU-a pri čemu bi Europsko vijeće preuzelo jasno vodstvo, Vijeće za konkurentnost podvrglo odluke drugih formacija Vijeća pravoj kontroli u pogledu konkurentnosti dok bi se Komisija pobrinula za organizaciju učinkovite integracije prijedloga politika; |
| --- | --- |

—

treba ojačati strukture upravljanja za mikroekonomske politike EU-a pri čemu bi Europsko vijeće preuzelo jasno vodstvo, Vijeće za konkurentnost podvrglo odluke drugih formacija Vijeća pravoj kontroli u pogledu konkurentnosti dok bi se Komisija pobrinula za organizaciju učinkovite integracije prijedloga politika;

| — | Financiranje EU-a za inovacije treba biti dosljedno usmjereno na šest prioritetnih područja koja bi Komisija izdvojila, uzimajući u obzir nove izazovne tehnologije poput velike količine podataka (en. big data), robotike i 3D tiska, |
| --- | --- |

—

Financiranje EU-a za inovacije treba biti dosljedno usmjereno na šest prioritetnih područja koja bi Komisija izdvojila, uzimajući u obzir nove izazovne tehnologije poput velike količine podataka (en. big data), robotike i 3D tiska,

| — | i treba poduzeti sve razumne mjere kako bi se smanjile cijene energije u Europi. |
| --- | --- |

—

i treba poduzeti sve razumne mjere kako bi se smanjile cijene energije u Europi.

2.   Uvod

| 2.1 | Gospodarska kriza pokazala je važnost industrije za gospodarsku stabilnost, zapošljavanje, inovacije te za međunarodni uspjeh europskih gospodarstava. Industrija čini preko 80 % europskog izvoza i 80 % sektora inovacija i privatnih istraživanja. Oko 15 % radnih mjesta u EU-u su u industriji, a pored toga svaki industrijski posao stvara 1,5 do 2 radna mjesta u drugim sektorima. Štoviše, poslovi u industriji danas su visokokvalitetni poslovi s iznadprosječnim primanjima. Industrija sama po sebi nije cilj već sredstvo zapošljavanja i održavanja dobre kvalitete života. |
| --- | --- |

2.1

Gospodarska kriza pokazala je važnost industrije za gospodarsku stabilnost, zapošljavanje, inovacije te za međunarodni uspjeh europskih gospodarstava. Industrija čini preko 80 % europskog izvoza i 80 % sektora inovacija i privatnih istraživanja. Oko 15 % radnih mjesta u EU-u su u industriji, a pored toga svaki industrijski posao stvara 1,5 do 2 radna mjesta u drugim sektorima. Štoviše, poslovi u industriji danas su visokokvalitetni poslovi s iznadprosječnim primanjima. Industrija sama po sebi nije cilj već sredstvo zapošljavanja i održavanja dobre kvalitete života.

| 2.2 | Industrija EU-a i dalje stvara velike viškove u svjetskoj trgovini proizvedenih dobara i svjetski je predvodnik u održivosti. Međutim, kao što je prikazano u izvješću o europskoj konkurentnosti za 2013. g., udio europskih industrija u svjetskoj proizvodnji je u opadanju u posljednjem desetljeću. Jaz produktivnosti u odnosu na SAD ponovo se proširio. Nakon djelomičnog oporavka u razdoblju 2009. – 2011., udio industrije u BDP-u EU-a skliznuo je natrag na 15,1 % , što je daleko ispod ciljane razine od 20 % do 2020. g. Od 2008. godine izgubljeno je 3,5 milijuna radnih mjesta. Ta slika, pak, znatno varira u različitim državama članicama. |
| --- | --- |

2.2

Industrija EU-a i dalje stvara velike viškove u svjetskoj trgovini proizvedenih dobara i svjetski je predvodnik u održivosti. Međutim, kao što je prikazano u izvješću o europskoj konkurentnosti za 2013. g., udio europskih industrija u svjetskoj proizvodnji je u opadanju u posljednjem desetljeću. Jaz produktivnosti u odnosu na SAD ponovo se proširio. Nakon djelomičnog oporavka u razdoblju 2009. – 2011., udio industrije u BDP-u EU-a skliznuo je natrag na 15,1 % , što je daleko ispod ciljane razine od 20 % do 2020. g. Od 2008. godine izgubljeno je 3,5 milijuna radnih mjesta. Ta slika, pak, znatno varira u različitim državama članicama.

| 2.3 | Industrijska politika jedna je od vodećih inicijativa strategije Europa 2020. EGSO je izdao mišljenja o ključnim prijedlozima Komisije u 2010. i 2012. g.
   (1) te izradio nacrte za niz drugih mišljenja o različitim aspektima industrijske politike, uključujući i sektorske analize u okviru rada CCMI-a (EGSO-ovog Savjetodavnog povjerenstva za industrijske promjene), (2) trenutno usmjerene na vraćanje industrije u izvorne zemlje i zapošljivost mladih. Ovo mišljenje temelji se na tim ranijim mišljenjima te ih nadopunjava. |
| --- | --- |

2.3

Industrijska politika jedna je od vodećih inicijativa strategije Europa 2020. EGSO je izdao mišljenja o ključnim prijedlozima Komisije u 2010. i 2012. g.
   (1) te izradio nacrte za niz drugih mišljenja o različitim aspektima industrijske politike, uključujući i sektorske analize u okviru rada CCMI-a (EGSO-ovog Savjetodavnog povjerenstva za industrijske promjene), (2) trenutno usmjerene na vraćanje industrije u izvorne zemlje i zapošljivost mladih. Ovo mišljenje temelji se na tim ranijim mišljenjima te ih nadopunjava.

| 2.4 | Komunikacija Komisije iznosi ključne prioritete Komisije za industrijsku politiku kao doprinos raspravi Europskog vijeća o industrijskoj politici, zakazanoj za ožujak 2014. Ona daje pregled već poduzetih mjera te ističe neke nove mjere kako bi se ubrzalo ostvarenje tih prioriteta. Pokazuje da industrijska politika i druge politike EU-a postaju sve više integrirane, i ukazuje zašto s tim postupkom integracije treba nastaviti. |
| --- | --- |

2.4

Komunikacija Komisije iznosi ključne prioritete Komisije za industrijsku politiku kao doprinos raspravi Europskog vijeća o industrijskoj politici, zakazanoj za ožujak 2014. Ona daje pregled već poduzetih mjera te ističe neke nove mjere kako bi se ubrzalo ostvarenje tih prioriteta. Pokazuje da industrijska politika i druge politike EU-a postaju sve više integrirane, i ukazuje zašto s tim postupkom integracije treba nastaviti.

3.   Opće napomene

| 3.1 | EGSO pozdravlja Komunikaciju Komisije, i to u kontekstu gospodarske krize i sve veće zabrinutosti zbog konkurentnosti europskih industrija. Izazovi s kojima se industrija suočava ne smanjuju se – već upravo suprotno. Svjetsko poslovno okruženje obilježavaju neprekidne i sve brže promjene na koje naša poduzeća trebaju moći odgovoriti. Bez konkurentne industrije, Europa neće biti u mogućnosti osigurati veći rast i više radnih mjesta. Također, pristup koji ovisi isključivo o dizajnu i inženjerskim funkcijama, bez proizvodnje i kontakta s krajnjim kupcima nema velike izglede za dugoročnu uspješnost. |
| --- | --- |

3.1

EGSO pozdravlja Komunikaciju Komisije, i to u kontekstu gospodarske krize i sve veće zabrinutosti zbog konkurentnosti europskih industrija. Izazovi s kojima se industrija suočava ne smanjuju se – već upravo suprotno. Svjetsko poslovno okruženje obilježavaju neprekidne i sve brže promjene na koje naša poduzeća trebaju moći odgovoriti. Bez konkurentne industrije, Europa neće biti u mogućnosti osigurati veći rast i više radnih mjesta. Također, pristup koji ovisi isključivo o dizajnu i inženjerskim funkcijama, bez proizvodnje i kontakta s krajnjim kupcima nema velike izglede za dugoročnu uspješnost.

| 3.2 | S obzirom na ozbiljnost situacije, EGSO je očekivao jači niz prijedloga za industrijsku politiku EU-a s jasnom vizijom i hitnim mjerama. Jasne poruke su potrebne kako bi se uvjerilo poduzeća da će Europa postati privlačno područje za nova ulaganja u budućnosti. U usporedbi s komunikacijama iz 2010. i 2012. g., ova komunikacija pokriva nekoliko novih elemenata. Uglavnom je riječ o ocjenjivanju proteklih i planiranih djelovanja u glavnim prioritetnim područjima industrijske politike, kao što je gore navedeno. To ukazuje na dosta nedovršenog posla i naglašava potrebu za provedbom na razini EU-a i država članica; |
| --- | --- |

3.2

S obzirom na ozbiljnost situacije, EGSO je očekivao jači niz prijedloga za industrijsku politiku EU-a s jasnom vizijom i hitnim mjerama. Jasne poruke su potrebne kako bi se uvjerilo poduzeća da će Europa postati privlačno područje za nova ulaganja u budućnosti. U usporedbi s komunikacijama iz 2010. i 2012. g., ova komunikacija pokriva nekoliko novih elemenata. Uglavnom je riječ o ocjenjivanju proteklih i planiranih djelovanja u glavnim prioritetnim područjima industrijske politike, kao što je gore navedeno. To ukazuje na dosta nedovršenog posla i naglašava potrebu za provedbom na razini EU-a i država članica;

| 3.3 | EGSO podržava zaključke Komunikacije, uključujući cilj od 20 % za udio industrije u BDP-u ali uz sljedeću napomenu: cilj od 20 % čisto je kvantitativne prirode, dok bi u skladu s nastojanjima EU-a za socijalno i ekološki održivu konkurentnost tome trebalo dodati i kvalitativne aspekte. EGSO poziva Komisiju na daljnje istraživanje mogućnosti da se cilju od 20 % pridruže i drugi ciljevi, s posebnim naglaskom na pitanja koja će osigurati dodanu vrijednost u međunarodnom kontekstu. |
| --- | --- |

3.3

EGSO podržava zaključke Komunikacije, uključujući cilj od 20 % za udio industrije u BDP-u ali uz sljedeću napomenu: cilj od 20 % čisto je kvantitativne prirode, dok bi u skladu s nastojanjima EU-a za socijalno i ekološki održivu konkurentnost tome trebalo dodati i kvalitativne aspekte. EGSO poziva Komisiju na daljnje istraživanje mogućnosti da se cilju od 20 % pridruže i drugi ciljevi, s posebnim naglaskom na pitanja koja će osigurati dodanu vrijednost u međunarodnom kontekstu.

| 3.4 | EGSO posebno pozdravlja jasnu poruku Komisije o važnosti integracije europskih poduzeća u međunarodne vrijednosne lance. Iznimno specijalizirana, vrlo složena i dinamična narav današnjih industrijskih aktivnosti mogla bi se bolje opisati kao vrijednosna mreža. Poduzeća iz cijelog svijeta natječu se za ključne položaje u tim mrežama. Cilj europske industrijske politike treba biti povećanje mogućnosti europskim poduzećima da zauzmu ključne položaje te da maksimalno povećaju prikupljanje dodane vrijednosti za Europu. Politike i ciljeve treba osmišljavati u skladu s tim. |
| --- | --- |

3.4

EGSO posebno pozdravlja jasnu poruku Komisije o važnosti integracije europskih poduzeća u međunarodne vrijednosne lance. Iznimno specijalizirana, vrlo složena i dinamična narav današnjih industrijskih aktivnosti mogla bi se bolje opisati kao vrijednosna mreža. Poduzeća iz cijelog svijeta natječu se za ključne položaje u tim mrežama. Cilj europske industrijske politike treba biti povećanje mogućnosti europskim poduzećima da zauzmu ključne položaje te da maksimalno povećaju prikupljanje dodane vrijednosti za Europu. Politike i ciljeve treba osmišljavati u skladu s tim.

| 3.5 | Odbor smatra da će stvaranje uključivog i zelenog gospodarstva u idućih nekoliko godina predstavljati glavni izazov. Ostvarenje ekološki prihvatljive europske industrije i prijelaz na gospodarstvo koje ima nisku razinu emisije ugljičnog dioksida i učinkovito koristi resurse do 2050. g. potrebno je, u skladu s novom industrijskom politikom, postaviti za prioritet. Ako želi osigurati uspješan industrijski rast i stvaranje radnih mjesta, Europa treba ostvariti pomak prema većem broju inovativnih, konkurentnih i održivih industrijskih i uslužnih sektora temeljenih na znanju, novim tehnologijama te većoj dodanoj vrijednosti, koji se financiraju na temelju ambicioznog plana ulaganja. |
| --- | --- |

3.5

Odbor smatra da će stvaranje uključivog i zelenog gospodarstva u idućih nekoliko godina predstavljati glavni izazov. Ostvarenje ekološki prihvatljive europske industrije i prijelaz na gospodarstvo koje ima nisku razinu emisije ugljičnog dioksida i učinkovito koristi resurse do 2050. g. potrebno je, u skladu s novom industrijskom politikom, postaviti za prioritet. Ako želi osigurati uspješan industrijski rast i stvaranje radnih mjesta, Europa treba ostvariti pomak prema većem broju inovativnih, konkurentnih i održivih industrijskih i uslužnih sektora temeljenih na znanju, novim tehnologijama te većoj dodanoj vrijednosti, koji se financiraju na temelju ambicioznog plana ulaganja.

| 3.6 | Zadovoljavanje i ispunjavanje nezadovoljenih potreba u društvu zajedno s tržišnim natjecanjem potiče inovacije, dok bi za sva poduzeća na unutarnjem tržištu, neovisno o poslovnom modelu, trebalo osigurati iste uvjete natjecanja. Prema mišljenju EGGO-a, mora se izbjegavati natjecanje između država članica u pružanju državnih potpora. Jedan od ciljeva politike državnih potpora treba biti spremnost na jamčenje predkonkurentnih državnih potpora poduzećima koja mogu doprinijeti ostvarivanju ciljeva rasta EU-a uz ograničeno narušavanje tržišnog natjecanja. Ako i kada se državne potpore osiguraju, one bi trebale biti usmjerene na pomaganje poduzećima da se razviju i prilagode, a ne na trajnu podršku nekonkurentnim djelatnostima. Potrebno je osigurati jednaka pravila igre i na svjetskim tržištima, naročito u slučaju industrija s velikom potrošnjom energije. |
| --- | --- |

3.6

Zadovoljavanje i ispunjavanje nezadovoljenih potreba u društvu zajedno s tržišnim natjecanjem potiče inovacije, dok bi za sva poduzeća na unutarnjem tržištu, neovisno o poslovnom modelu, trebalo osigurati iste uvjete natjecanja. Prema mišljenju EGGO-a, mora se izbjegavati natjecanje između država članica u pružanju državnih potpora. Jedan od ciljeva politike državnih potpora treba biti spremnost na jamčenje predkonkurentnih državnih potpora poduzećima koja mogu doprinijeti ostvarivanju ciljeva rasta EU-a uz ograničeno narušavanje tržišnog natjecanja. Ako i kada se državne potpore osiguraju, one bi trebale biti usmjerene na pomaganje poduzećima da se razviju i prilagode, a ne na trajnu podršku nekonkurentnim djelatnostima. Potrebno je osigurati jednaka pravila igre i na svjetskim tržištima, naročito u slučaju industrija s velikom potrošnjom energije.

| 3.7 | Uloga usluga zaslužuje više pažnje. Međuovisnost usluga i proizvodnje široko je priznata, budući da industrijske aktivnosti uključuju sve veći broj elemenata pružanja usluga, i mnoge usluge ovise o industrijskoj učinkovitosti. Međutim, ogroman je potencijal usluga iz sektora informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT) te usluga temeljenih na znanju kao zasebnih izvoznih industrija, kao i njihova primjena u svim poslovnim sektorima, s ulogom ključnih pokretača produktivnosti. Treba razvijati posebne politike koje bi doprinijele iskorištavanju tog potencijala. |
| --- | --- |

3.7

Uloga usluga zaslužuje više pažnje. Međuovisnost usluga i proizvodnje široko je priznata, budući da industrijske aktivnosti uključuju sve veći broj elemenata pružanja usluga, i mnoge usluge ovise o industrijskoj učinkovitosti. Međutim, ogroman je potencijal usluga iz sektora informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT) te usluga temeljenih na znanju kao zasebnih izvoznih industrija, kao i njihova primjena u svim poslovnim sektorima, s ulogom ključnih pokretača produktivnosti. Treba razvijati posebne politike koje bi doprinijele iskorištavanju tog potencijala.

| 3.8 | Svi sudionici – institucije EU-a, države članice, regije, zaposlenici, poslodavci i ostali dionici – trebaju sudjelovati u složenom zadatku stvaranja povoljnijeg okruženja za industriju. Inicijative bi se trebale temeljiti na regionalnim posebnostima koje se međusobno nadopunjuju i učinkovito isprepliću. Politički okvir mora biti stabilan i predvidiv, uključujući i nacionalno zakonodavstvo na područjima poput oporezivanja. |
| --- | --- |

3.8

Svi sudionici – institucije EU-a, države članice, regije, zaposlenici, poslodavci i ostali dionici – trebaju sudjelovati u složenom zadatku stvaranja povoljnijeg okruženja za industriju. Inicijative bi se trebale temeljiti na regionalnim posebnostima koje se međusobno nadopunjuju i učinkovito isprepliću. Politički okvir mora biti stabilan i predvidiv, uključujući i nacionalno zakonodavstvo na područjima poput oporezivanja.

| 3.9 | EGSO poziva na snažnije strukture upravljanja za mikroekonomske politike. Europsko vijeće bi u ovom slučaju trebalo preuzeti jasno strateško vodstvo. Uloga Vijeća za konkurentnost trebala bi biti jača i ono bi trebalo podvrgnuti odluke drugih formacija Vijeća pravoj kontroli u pogledu konkurentnosti. Komisija bi učinkovitim upravljačkim rješenjima trebala osigurati integraciju svoga rada. Države članice moraju dosljedno provoditi zajedničke odluke i pitanja industrijskih politika moraju biti u potpunosti integrirana u Europski semestar, uključujući izdavanje preporuka specifičnih za pojedine države. |
| --- | --- |

3.9

EGSO poziva na snažnije strukture upravljanja za mikroekonomske politike. Europsko vijeće bi u ovom slučaju trebalo preuzeti jasno strateško vodstvo. Uloga Vijeća za konkurentnost trebala bi biti jača i ono bi trebalo podvrgnuti odluke drugih formacija Vijeća pravoj kontroli u pogledu konkurentnosti. Komisija bi učinkovitim upravljačkim rješenjima trebala osigurati integraciju svoga rada. Države članice moraju dosljedno provoditi zajedničke odluke i pitanja industrijskih politika moraju biti u potpunosti integrirana u Europski semestar, uključujući izdavanje preporuka specifičnih za pojedine države.

4.   Posebne napomene o političkim područjima

4.1   Integrirano, jedinstveno europsko tržište

| 4.1.1 | Središnja uloga vlada je osigurati pristupačne prvoklasne prometne, informacijske i energetske mreže za sve
  , koje bi odgovarale razvojnim potrebama društva, uključujući i poduzeća. Pravovremeni elementi koje je Komisija priznala u ovom području su infrastrukture povezane sa svemirskom tehnologijom, konvergencijom informacijskih i energetskih mreža te distribucijom alternativnih goriva. |
| --- | --- |

4.1.1

Središnja uloga vlada je osigurati pristupačne prvoklasne prometne, informacijske i energetske mreže za sve
  , koje bi odgovarale razvojnim potrebama društva, uključujući i poduzeća. Pravovremeni elementi koje je Komisija priznala u ovom području su infrastrukture povezane sa svemirskom tehnologijom, konvergencijom informacijskih i energetskih mreža te distribucijom alternativnih goriva.

| 4.1.2 | Unutarnje granice EU-a ne bi trebale utjecati na pristup infrastrukturama ili na njihov rad. Preostale regulatorne, administrativne i tehničke prepreke moraju biti uklonjene. Nacionalna i EU-ova financijska sredstva treba usmjeriti na potrebna ulaganja na ovom području, uz maksimalnu mobilizaciju privatnog financiranja. |
| --- | --- |

4.1.2

Unutarnje granice EU-a ne bi trebale utjecati na pristup infrastrukturama ili na njihov rad. Preostale regulatorne, administrativne i tehničke prepreke moraju biti uklonjene. Nacionalna i EU-ova financijska sredstva treba usmjeriti na potrebna ulaganja na ovom području, uz maksimalnu mobilizaciju privatnog financiranja.

| 4.1.3 | EGSO se slaže s Komisijom da još neusvojene zakonodavne prijedloge unutarnjeg tržišta hitno treba usvojiti. Države članice još uvijek ne provode i ne primjenjuju zakonodavni okvir na odgovarajući način, izazivajući Komisiju da poduzme opravdane daljnje mjere zbog nepridržavanja. |
| --- | --- |

4.1.3

EGSO se slaže s Komisijom da još neusvojene zakonodavne prijedloge unutarnjeg tržišta hitno treba usvojiti. Države članice još uvijek ne provode i ne primjenjuju zakonodavni okvir na odgovarajući način, izazivajući Komisiju da poduzme opravdane daljnje mjere zbog nepridržavanja.

4.2   Ulaganje u inovacije i nove tehnologije

| 4.2.1 | U prethodnim mišljenjima o industrijskoj politici, EGSO je iznio svoja stajališta o inicijativama EU-a za inovacije i nove tehnologije, izražavajući uglavnom svoju čvrstu potporu i naglašavajući potrebu za dostatnim financiranjem iz EU-a, država članica i privatnog sektora. |
| --- | --- |

4.2.1

U prethodnim mišljenjima o industrijskoj politici, EGSO je iznio svoja stajališta o inicijativama EU-a za inovacije i nove tehnologije, izražavajući uglavnom svoju čvrstu potporu i naglašavajući potrebu za dostatnim financiranjem iz EU-a, država članica i privatnog sektora.

| 4.2.2 | EGSO je posebice podržao odabir i djelovanje Komisije u šest strateških, prioritetnih područja u naprednoj proizvodnji: ključnim razvojnim tehnologijama, proizvodima dobivenim od bioloških sirovina, čistim vozilima i plovilima, održivoj gradnji i sirovinama te pametnim mrežama i digitalnoj infrastrukturi. Nove tehnologije s velikim potencijalom vrijedne pažnje uključuju robotiku, velike količine podataka (en. big data), 3D tisak, industrijski internet i industrijski dizajn. Financijska sredstva EU-a, kao što su program Obzor 2020. i regionalno financiranje, treba dosljedno usmjeravati u inovacije u ovim područjima. EGSO također poziva na bržu provedbu Zajednice znanja i inovacija za proizvodnju s dodanom vrijednošću. |
| --- | --- |

4.2.2

EGSO je posebice podržao odabir i djelovanje Komisije u šest strateških, prioritetnih područja u naprednoj proizvodnji: ključnim razvojnim tehnologijama, proizvodima dobivenim od bioloških sirovina, čistim vozilima i plovilima, održivoj gradnji i sirovinama te pametnim mrežama i digitalnoj infrastrukturi. Nove tehnologije s velikim potencijalom vrijedne pažnje uključuju robotiku, velike količine podataka (en. big data), 3D tisak, industrijski internet i industrijski dizajn. Financijska sredstva EU-a, kao što su program Obzor 2020. i regionalno financiranje, treba dosljedno usmjeravati u inovacije u ovim područjima. EGSO također poziva na bržu provedbu Zajednice znanja i inovacija za proizvodnju s dodanom vrijednošću.

| 4.2.3 | Vremensko razdoblje potrebno za uvođenje inovacija na tržište za provedbu, od iznimne je važnosti za industrijsku konkurentnost. Jačanje instrumenta poduzetničkog kapitala i drugih sposobnosti podjele rizika EIB-a kao i inovativno korištenje strukturnih fondova, primjeri su prijeko potrebnih mjera EU-a za privlačenje privatnih ulaganja u rizične istraživačke projekte. |
| --- | --- |

4.2.3

Vremensko razdoblje potrebno za uvođenje inovacija na tržište za provedbu, od iznimne je važnosti za industrijsku konkurentnost. Jačanje instrumenta poduzetničkog kapitala i drugih sposobnosti podjele rizika EIB-a kao i inovativno korištenje strukturnih fondova, primjeri su prijeko potrebnih mjera EU-a za privlačenje privatnih ulaganja u rizične istraživačke projekte.

4.3   Pristup financijama

| 4.3.1 | Unatoč poboljšanju gospodarske klime, pristup poduzeća bankovnim kreditima i dalje je ograničen, posebno za mala i srednja poduzeća (MSP). EGSO stoga podržava napore EU-a u ovom području: stvaranje bankarske unije, inicijativa za financiranje MSP-ova, uredba o kapitalnim zahtjevima, Direktiva o tržištima financijskih instrumenata (MiFID), revidirana direktiva o transparentnosti i mjere za poboljšanje paneuropskog tržišta poduzetničkog kapitala. |
| --- | --- |

4.3.1

Unatoč poboljšanju gospodarske klime, pristup poduzeća bankovnim kreditima i dalje je ograničen, posebno za mala i srednja poduzeća (MSP). EGSO stoga podržava napore EU-a u ovom području: stvaranje bankarske unije, inicijativa za financiranje MSP-ova, uredba o kapitalnim zahtjevima, Direktiva o tržištima financijskih instrumenata (MiFID), revidirana direktiva o transparentnosti i mjere za poboljšanje paneuropskog tržišta poduzetničkog kapitala.

| 4.3.2 | Kako bi se poboljšao kreditni kapacitet banaka, EU treba pogoditi pravu ravnotežu između povećavanja financijske stabilnosti i podržavanja financijskih potreba poduzeća. Štoviše, regulatorne mjere usmjerene na financijski sektor, ne bi trebale ometati privatna kreditiranja. |
| --- | --- |

4.3.2

Kako bi se poboljšao kreditni kapacitet banaka, EU treba pogoditi pravu ravnotežu između povećavanja financijske stabilnosti i podržavanja financijskih potreba poduzeća. Štoviše, regulatorne mjere usmjerene na financijski sektor, ne bi trebale ometati privatna kreditiranja.

| 4.3.3 | MSP-ovi u EU-u ovisniji su o bankovnom financiranju nego drugdje. Napori na nacionalnoj i razini EU-a trebali bi proširiti raznolikost korporativnog financiranja i na druge izvore poput dioničkih fondova, poduzetničkog kapitala i korporativnih jamstava te hibridnih metoda financiranja. Treba razviti plan s pristupom financiranju temeljenim na životnom ciklusu, uz prepoznavanje inovativnih instrumenata. |
| --- | --- |

4.3.3

MSP-ovi u EU-u ovisniji su o bankovnom financiranju nego drugdje. Napori na nacionalnoj i razini EU-a trebali bi proširiti raznolikost korporativnog financiranja i na druge izvore poput dioničkih fondova, poduzetničkog kapitala i korporativnih jamstava te hibridnih metoda financiranja. Treba razviti plan s pristupom financiranju temeljenim na životnom ciklusu, uz prepoznavanje inovativnih instrumenata.

4.4   Energija

| 4.4.1 | EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da Komisija prepoznaje važnost cijena energije za industrijsku konkurentnost. Europske cijene energije za industriju daleko su više od onih njezinih glavnih konkurenata: cijene električne energije dvostruko su više od onih u SAD-u i Rusiji, a 20 % više nego u Kini. Cijene plina su tri do četiri puta više od onih u SAD-u, Rusiji i Indiji, a 12 % više nego u Kini. |
| --- | --- |

4.4.1

EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da Komisija prepoznaje važnost cijena energije za industrijsku konkurentnost. Europske cijene energije za industriju daleko su više od onih njezinih glavnih konkurenata: cijene električne energije dvostruko su više od onih u SAD-u i Rusiji, a 20 % više nego u Kini. Cijene plina su tri do četiri puta više od onih u SAD-u, Rusiji i Indiji, a 12 % više nego u Kini.

| 4.4.2 | Razlike u cijenama cijena energije između EU-a i njegovih konkurenata djelomično proizlaze iz faktora koje političko djelovanje EU-a ne može promijeniti. Međutim, treba poduzeti sve razumne mjere za smanjivanje tih razlika, osobito s ciljem vraćanja proizvodnih sektora s velikom potrošnjom energije i radnih mjesta u Europu. Industrije EU-a do sada su uspjele djelomično nadoknaditi povećanje troškova energije poboljšanjem učinkovitosti, ali potencijal za to postaje sve manji. |
| --- | --- |

4.4.2

Razlike u cijenama cijena energije između EU-a i njegovih konkurenata djelomično proizlaze iz faktora koje političko djelovanje EU-a ne može promijeniti. Međutim, treba poduzeti sve razumne mjere za smanjivanje tih razlika, osobito s ciljem vraćanja proizvodnih sektora s velikom potrošnjom energije i radnih mjesta u Europu. Industrije EU-a do sada su uspjele djelomično nadoknaditi povećanje troškova energije poboljšanjem učinkovitosti, ali potencijal za to postaje sve manji.

| 4.4.3 | Sigurnost opskrbe energijom ključna je za sve industrije. U ovom trenutku, na ozbiljan način nas se podsjeća na potrebu da se smanji ovisnost o energiji iz nestabilnih i nepouzdanih izvora. Raznolika energetska mješavina, prema odluci država članica koje djeluju u suradnji i u skladu s ekološkim obvezama, predmet je snažnog zajedničkog interesa za EU. |
| --- | --- |

4.4.3

Sigurnost opskrbe energijom ključna je za sve industrije. U ovom trenutku, na ozbiljan način nas se podsjeća na potrebu da se smanji ovisnost o energiji iz nestabilnih i nepouzdanih izvora. Raznolika energetska mješavina, prema odluci država članica koje djeluju u suradnji i u skladu s ekološkim obvezama, predmet je snažnog zajedničkog interesa za EU.

| 4.4.4 | Neke od mjera energetske politike, naročito one za povećanje korištenja obnovljivih izvora energije, imale su za dodatni cilj stvaranje novih radnih mjesta. Prema za sada dostupnim informacijama, čini se kako se to nije ostvarilo: postojeće studije uglavnom ukazuju na neutralan ili mali pozitivan neto učinak na radna mjesta, dok se strukture poslova drastično mijenjaju. |
| --- | --- |

4.4.4

Neke od mjera energetske politike, naročito one za povećanje korištenja obnovljivih izvora energije, imale su za dodatni cilj stvaranje novih radnih mjesta. Prema za sada dostupnim informacijama, čini se kako se to nije ostvarilo: postojeće studije uglavnom ukazuju na neutralan ili mali pozitivan neto učinak na radna mjesta, dok se strukture poslova drastično mijenjaju.

4.5   Sirovine i učinkovitost resursa

| 4.5.1 | EGSO podržava namjere Komisije u pogledu diplomatskih aktivnosti na području sirovina i njezine planove za otklanjanje narušavanja cijena sirovina namijenjenih industriji. |
| --- | --- |

4.5.1

EGSO podržava namjere Komisije u pogledu diplomatskih aktivnosti na području sirovina i njezine planove za otklanjanje narušavanja cijena sirovina namijenjenih industriji.

| 4.5.2 | Istraživanje i iskorištavanje sirovina unutar EU-a trebalo bi pojačati i uskladiti odgovarajuće uredbe. Što se tiče zakonodavnih inicijativa o učinkovitosti resursa i o otpadu, njih bi trebalo pažljivo osmisliti radi postizanja optimalnih rezultata, istovremeno izbjegavajući nepotrebne kratkoročne troškovne terete za poduzeća. Politička neutralnost u pristupanju biomasi potrebna je za učinkovitu primjenu kaskadnog načela u korištenju biomase. |
| --- | --- |

4.5.2

Istraživanje i iskorištavanje sirovina unutar EU-a trebalo bi pojačati i uskladiti odgovarajuće uredbe. Što se tiče zakonodavnih inicijativa o učinkovitosti resursa i o otpadu, njih bi trebalo pažljivo osmisliti radi postizanja optimalnih rezultata, istovremeno izbjegavajući nepotrebne kratkoročne troškovne terete za poduzeća. Politička neutralnost u pristupanju biomasi potrebna je za učinkovitu primjenu kaskadnog načela u korištenju biomase.

4.6   Usavršavanje vještina i olakšavanje industrijske promjene

| 4.6.1 | Danas je u Europi pet milijuna mladih nezaposleno, dok istovremeno raspolažemo s dva milijuna nepopunjenih radnih mjesta na tržištu rada. Neusklađenosti vještina i pitanja osposobljavanja na samom su vrhu programa industrijske politike. |
| --- | --- |

4.6.1

Danas je u Europi pet milijuna mladih nezaposleno, dok istovremeno raspolažemo s dva milijuna nepopunjenih radnih mjesta na tržištu rada. Neusklađenosti vještina i pitanja osposobljavanja na samom su vrhu programa industrijske politike.

| 4.6.2 | Potrebno je na svim razinama povećati broj i kvalitetu diplomiranih studenata znanosti, tehnologije, strojarstva i matematike, pri čemu je potrebno snažno poticati dostupnost ovih područja i struka ženama svih dobi. |
| --- | --- |

4.6.2

Potrebno je na svim razinama povećati broj i kvalitetu diplomiranih studenata znanosti, tehnologije, strojarstva i matematike, pri čemu je potrebno snažno poticati dostupnost ovih područja i struka ženama svih dobi.

| 4.6.3 | Strukovna naukovanja i, primjerice, dvojni sustavi učenja vidno doprinose profilima vještina povezanih sa stvarnim potrebama tržišta rada. Države članice i socijalni partneri trebaju istraživati i primjenjivati najbolje prakse, uključujući učinkovite modele za prekogranična strukovna naukovanja. |
| --- | --- |

4.6.3

Strukovna naukovanja i, primjerice, dvojni sustavi učenja vidno doprinose profilima vještina povezanih sa stvarnim potrebama tržišta rada. Države članice i socijalni partneri trebaju istraživati i primjenjivati najbolje prakse, uključujući učinkovite modele za prekogranična strukovna naukovanja.

| 4.6.4 | EU, države članice i socijalni partneri mogu doprinijeti napretku industrije putem novih tehnologija i inovacija samo ako izrade politike usmjerene na poboljšanje znanja radnika i razviju cjeloživotno učenje koje bi ih kasnije nagradilo za njihova ulaganja. Priznavanje vještina i kvalifikacija te poboljšanje radnih uvjeta preduvjet su za uključenost radnika. Pojačani socijalni dijalog trebao bi igrati ključnu ulogu u europskoj industrijskoj renesansi. |
| --- | --- |

4.6.4

EU, države članice i socijalni partneri mogu doprinijeti napretku industrije putem novih tehnologija i inovacija samo ako izrade politike usmjerene na poboljšanje znanja radnika i razviju cjeloživotno učenje koje bi ih kasnije nagradilo za njihova ulaganja. Priznavanje vještina i kvalifikacija te poboljšanje radnih uvjeta preduvjet su za uključenost radnika. Pojačani socijalni dijalog trebao bi igrati ključnu ulogu u europskoj industrijskoj renesansi.

4.7   MSP-ovi i poduzetništvo

| 4.7.1 | EGSO i dalje čvrsto podržava napore EU-a za poboljšanje MSP-ova, uključujući mnoštvo poslovnih modela, čime načelo „prvo misli namalo” postaje stvarnost. Zakon o malom poduzetništvu treba ne samo ažurirati već i obnoviti te proširiti za rješavanje pitanja preostalih prepreka za razvoj i rast. Te reforme trebaju biti povezane s Europskim semestrom. |
| --- | --- |

4.7.1

EGSO i dalje čvrsto podržava napore EU-a za poboljšanje MSP-ova, uključujući mnoštvo poslovnih modela, čime načelo „prvo misli namalo” postaje stvarnost. Zakon o malom poduzetništvu treba ne samo ažurirati već i obnoviti te proširiti za rješavanje pitanja preostalih prepreka za razvoj i rast. Te reforme trebaju biti povezane s Europskim semestrom.

| 4.7.2 | Duboko i dalekosežno pitanje od „milijardu eura” zapravo je kako promijeniti europski način razmišljanja i preusmjeriti ga prema vrednovanju poduzetništva i riskiranja. |
| --- | --- |

4.7.2

Duboko i dalekosežno pitanje od „milijardu eura” zapravo je kako promijeniti europski način razmišljanja i preusmjeriti ga prema vrednovanju poduzetništva i riskiranja.

| 4.7.3 | Prema mišljenju EGSO-a, potrebno je provesti mjere za smanjenje regulatornih i administrativnih troškova, posebice programa REFIT te otkloniti smetnje za rast poduzeća bez negativnih posljedica za propise kojima se štite potrošači, okoliš te zdravlje i sigurnost radnika kao i njihovo pravo na informacije i savjetovanje. Te mjere trebaju biti u skladu s dogovorima sklopljenima u okviru socijalnog dijaloga. |
| --- | --- |

4.7.3

Prema mišljenju EGSO-a, potrebno je provesti mjere za smanjenje regulatornih i administrativnih troškova, posebice programa REFIT te otkloniti smetnje za rast poduzeća bez negativnih posljedica za propise kojima se štite potrošači, okoliš te zdravlje i sigurnost radnika kao i njihovo pravo na informacije i savjetovanje. Te mjere trebaju biti u skladu s dogovorima sklopljenima u okviru socijalnog dijaloga.

| 4.7.4 | Mreže i klasteri suradnje mogli bi ponuditi sredstva za rast MSP-ova, kao što to ističe Komisija. Taj pristup trebao bi pokrivati sve sektore, sve veličine poduzeća te prekoeuropske kao i međunarodne vrijednosne lance. |
| --- | --- |

4.7.4

Mreže i klasteri suradnje mogli bi ponuditi sredstva za rast MSP-ova, kao što to ističe Komisija. Taj pristup trebao bi pokrivati sve sektore, sve veličine poduzeća te prekoeuropske kao i međunarodne vrijednosne lance.

4.8   Internacionalizacija poduzeća iz EU-a

| 4.8.1 | EGSO podržava mjeru Komisije da poduzećima iz EU-a osigura pristup glavnim međunarodnim tržištima. Ambiciozan program Sporazuma o slobodnoj trgovini (FTA) i drugih trgovinskih pregovora treba provoditi dosljedno i u duhu reciprociteta, naročito s SAD-om kao najvećim trgovinskim partnerom EU-a te sa zemljama južnog Mediterana i zemljama Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

4.8.1

EGSO podržava mjeru Komisije da poduzećima iz EU-a osigura pristup glavnim međunarodnim tržištima. Ambiciozan program Sporazuma o slobodnoj trgovini (FTA) i drugih trgovinskih pregovora treba provoditi dosljedno i u duhu reciprociteta, naročito s SAD-om kao najvećim trgovinskim partnerom EU-a te sa zemljama južnog Mediterana i zemljama Istočnog partnerstva.

| 4.8.2 | Treba koristiti bilateralne i multilateralne instrumente kako bi se osiguralo da glavni trgovinski partneri EU-a ispunjavaju svoje međunarodne obveze. |
| --- | --- |

4.8.2

Treba koristiti bilateralne i multilateralne instrumente kako bi se osiguralo da glavni trgovinski partneri EU-a ispunjavaju svoje međunarodne obveze.

| 4.8.3 | Industrijski standardi u različitim gospodarskim regijama znatno se razlikuju, stvarajući prepreke za trgovinu i, u općenitijem smislu, ometajući jednaka pravila igre za sve. Pod uvjetom da su zadovoljeni temeljni preduvjeti zaštite zdravlja, sigurnosti, okoliša i potrošača navedeni u članku 114. UFEU-a, EGSO podržava promicanje međunarodnih standarda i regulatorne suradnje, kao i mjere, uključujući tržišni nadzor, pomoću kojih bi se poduzećima iz EU-a omogućilo da obrane svoja prava na industrijsko vlasništvo. Komunikacija je po tom pitanju mogla biti konkretnija u pogledu mjera. |
| --- | --- |

4.8.3

Industrijski standardi u različitim gospodarskim regijama znatno se razlikuju, stvarajući prepreke za trgovinu i, u općenitijem smislu, ometajući jednaka pravila igre za sve. Pod uvjetom da su zadovoljeni temeljni preduvjeti zaštite zdravlja, sigurnosti, okoliša i potrošača navedeni u članku 114. UFEU-a, EGSO podržava promicanje međunarodnih standarda i regulatorne suradnje, kao i mjere, uključujući tržišni nadzor, pomoću kojih bi se poduzećima iz EU-a omogućilo da obrane svoja prava na industrijsko vlasništvo. Komunikacija je po tom pitanju mogla biti konkretnija u pogledu mjera.

Bruxelles, 29. travnja 2014.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  SL C 327, 12.11.2013., str.33., SL C 327, 12.11.2013., str. 1., SL C 181, 21.6.2012., str. 125.

1

(2)  SL C 198, 10.7.2013., str. 45., SL C 299, 4.10.2012., str. 54., SL C 327, 12.11.2013., str. 82.

2

---

DODATAK

mišljenju Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Sljedeći amandman koji je dobio više od četvrtine glasova odbačen je tijekom rasprave (članak 39. stavak 2. Poslovnika):

Točka 3.5

Izmijeniti kako slijedi:

| „3.5 | Odbor smatra da će stvaranje konkurentnog uključivog i zelenog gospodarstva u idućih nekoliko godina predstavljati glavni izazov. Ostvarenje ekološki prihvatljive europske industrije i prijelaz na gospodarstvo koje ima nisku razinu emisije ugljičnog dioksida i učinkovito koristi resurse do 2050. g. potrebno je, u skladu s novom industrijskom politikom, postaviti za
  glavni je prioritet. Ako želi osigurati uspješan industrijski rast i stvaranje radnih mjesta, Europa treba ostvariti pomak prema većem broju inovativnih, konkurentnih i održivih industrijskih i uslužnih sektora temeljenih na znanju, novim tehnologijama te većoj dodanoj vrijednosti., koji se financiraju na temelju ambicioznog plana ulaganja. Ovi ambiciozni ciljevi iziskuju tim učinkovitije okvirne uvjete za ulaganja.
  ” |
| --- | --- |

„3.5

Obrazloženja

Obrazloženja

| 1) | Ako gospodarstvo nije konkurentno, neće biti ekološki ni općenito održivo. Gospodarstvo treba biti konkurentno na svjetskoj razini kako bi bilo u mogućnosti stvarati dovoljno resursa za održavanje uspješnog, uključivog i ekološkog društva. |
| --- | --- |

1)

Ako gospodarstvo nije konkurentno, neće biti ekološki ni općenito održivo. Gospodarstvo treba biti konkurentno na svjetskoj razini kako bi bilo u mogućnosti stvarati dovoljno resursa za održavanje uspješnog, uključivog i ekološkog društva.

| 2) | Stilska promjena. |
| --- | --- |

2)

Stilska promjena.

| 3) | Prijelaz naših sektora proizvodnje na segmente s većom dodanom vrijednošću itd., važan je ne samo u ekološkom pogledu, već je nužan za očuvanje uspješne budućnosti Europe i u ostalim aspektima. |
| --- | --- |

3)

Prijelaz naših sektora proizvodnje na segmente s većom dodanom vrijednošću itd., važan je ne samo u ekološkom pogledu, već je nužan za očuvanje uspješne budućnosti Europe i u ostalim aspektima.

| 4) | Industrijska politika nije, i ne bi trebala biti povezana s planovima za javna ulaganja. Naprotiv, trebala bi se sastojati od niza mjera za stvaranje poslovne klime koja privlači privatna ulaganja po uvjetima tržišta. Iskustva, osobito ona iz moje zemlje 70-ih godina, pokazuju da su velika javna ulaganja i programi za industriju prema načelu „odaberi pobjednika” uglavnom skupi za porezne obveznike i bez dugoročnih koristi. |
| --- | --- |

4)

Industrijska politika nije, i ne bi trebala biti povezana s planovima za javna ulaganja. Naprotiv, trebala bi se sastojati od niza mjera za stvaranje poslovne klime koja privlači privatna ulaganja po uvjetima tržišta. Iskustva, osobito ona iz moje zemlje 70-ih godina, pokazuju da su velika javna ulaganja i programi za industriju prema načelu „odaberi pobjednika” uglavnom skupi za porezne obveznike i bez dugoročnih koristi.

Glasovanje

Glasovanje

| Za | : | 41 |
| --- | --- | --- |
| Protiv | : | 81 |
| Suzdržani | : | 11 |

Za

:

41

Protiv

:

81

Suzdržani

:

11

---

| 12.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 311/55 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 311/55

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi (EZ) br. 715/2007 i (EZ) br. 595/2009 u pogledu smanjenja emisija onečišćujućih tvari iz cestovnih vozila

COM(2014) 28 final – 2014/0012 (COD)

2014/C 311/08

Glavni izvjestitelj: Virgilio RANOCCHIARI

Dana 6. veljače i dana 18. veljače 2014., Europski parlament, odnosno Vijeće, sukladno članku 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), odlučili su savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o:

Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi (EZ) br. 715/2007 i (EZ) br. 595/2009 u pogledu smanjenja emisija onečišćujućih tvari iz cestovnih vozila

COM(2014) 28 final – 2014/0012 (COD).

S obzirom na hitnu prirodu posla, Europski gospodarski i socijalni odbor imenovao je g. Virgilija RANOCCHIARIJA glavnim izvjestiteljem na svom 498. plenarnom zasjedanju koje je održano 29. i 30. travnja 2014. (sastanak od 29. travnja) i usvojio sljedeće mišljenje s 158 glasova za, 2 protiv i 5 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1 | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) oduvijek je podržavao sve mjere koje doprinose smanjenju emisija onečišćujućih tvari te općenito poboljšanju kvalitete zraka, uzimajući u obzir i tehnološki napredak. |
| --- | --- |

1.1

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) oduvijek je podržavao sve mjere koje doprinose smanjenju emisija onečišćujućih tvari te općenito poboljšanju kvalitete zraka, uzimajući u obzir i tehnološki napredak.

| 1.2 | U vezi s ovim prijedlogom postoje određene sumnje oko načina i vremenskih rokova unutar kojih se takva smanjenja žele postići, što je detaljnije izneseno u nastavku ovog mišljenja. |
| --- | --- |

1.2

U vezi s ovim prijedlogom postoje određene sumnje oko načina i vremenskih rokova unutar kojih se takva smanjenja žele postići, što je detaljnije izneseno u nastavku ovog mišljenja.

| 1.3 | Primjećuje se posebno manjkavost, ako ne i potpuni nedostatak odgovarajuće procjene učinaka za pojedine predložene mjere; takve manjkavosti i nedostaci očigledno su u suprotnosti s načelom „pametnog donošenja propisa” više puta naglašenog na ovom području, kao i na ostalim područjima od društvenog, gospodarskog i ekološkog značaja. |
| --- | --- |

1.3

Primjećuje se posebno manjkavost, ako ne i potpuni nedostatak odgovarajuće procjene učinaka za pojedine predložene mjere; takve manjkavosti i nedostaci očigledno su u suprotnosti s načelom „pametnog donošenja propisa” više puta naglašenog na ovom području, kao i na ostalim područjima od društvenog, gospodarskog i ekološkog značaja.

| 1.4 | Slične sumnje postoje u vezi s prekomjernom primjenom delegiranih akata za pitanja koja je, s obzirom na njihovu važnost, teško smatrati „elementima koji nisu ključni” u uredbi, odnosno kategorijom podložnom delegiranim aktima. |
| --- | --- |

1.4

Slične sumnje postoje u vezi s prekomjernom primjenom delegiranih akata za pitanja koja je, s obzirom na njihovu važnost, teško smatrati „elementima koji nisu ključni” u uredbi, odnosno kategorijom podložnom delegiranim aktima.

| 1.5 | EGSO stoga preporučuje:






  — | ukloniti delegirane akte predviđene tamo gdje dokazi i već provedena istraživanja od strane Europske komisije ili UNECE-a (1) dozvoljavaju izravnu primjenu određenih predviđenih mjera (npr. povećanje mase određenih lakih vozila, kao i oslobađanje vozila na prirodni plin od mjerenja amonijaka). |
| --- | --- | --- |

1.5

EGSO stoga preporučuje:

—

ukloniti delegirane akte predviđene tamo gdje dokazi i već provedena istraživanja od strane Europske komisije ili UNECE-a (1) dozvoljavaju izravnu primjenu određenih predviđenih mjera (npr. povećanje mase određenih lakih vozila, kao i oslobađanje vozila na prirodni plin od mjerenja amonijaka).

| — | provesti jasnu i dubinsku procjenu učinaka za sve ostale predložene mjere koje se s ovog stajališta čine manjkavim te koje se žele razviti korištenjem delegiranih akata. |
| --- | --- |

—

provesti jasnu i dubinsku procjenu učinaka za sve ostale predložene mjere koje se s ovog stajališta čine manjkavim te koje se žele razviti korištenjem delegiranih akata.

| 1.6 | EGSO je mišljenja da bi gore navedeni prijedlozi omogućili suzakonodavcima bolje obaviješteno, cjelovitije i transparentnije razmatranje prijedloga, jer bi se njihovim prihvaćanjem smanjile, ako ne i potpuno uklonile gore naznačene sumnje. |
| --- | --- |

1.6

EGSO je mišljenja da bi gore navedeni prijedlozi omogućili suzakonodavcima bolje obaviješteno, cjelovitije i transparentnije razmatranje prijedloga, jer bi se njihovim prihvaćanjem smanjile, ako ne i potpuno uklonile gore naznačene sumnje.

2.   Prijedlog Komisije

| 2.1 | Prijedlogom se želi uvesti niz izmjena u dvije uredbe koje su na snazi:






  — | Uredbu (EZ) br. 715/2007 o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6); |
| --- | --- | --- |

2.1

Prijedlogom se želi uvesti niz izmjena u dvije uredbe koje su na snazi:

—

Uredbu (EZ) br. 715/2007 o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6);

| — | Uredbu (EZ) br. 595/2009 o homologaciji tipa motornih vozila i motora s obzirom na emisije iz teških teretnih vozila (Euro VI). |
| --- | --- |

—

Uredbu (EZ) br. 595/2009 o homologaciji tipa motornih vozila i motora s obzirom na emisije iz teških teretnih vozila (Euro VI).

| 2.2 | Namjera Komisije je ovim prijedlogom doprinijeti smanjenju emisija onečišćujućih tvari te, uz pomoć pojedinih odredbi predviđenih u tekstu, pojednostaviti važeće propise. |
| --- | --- |

2.2

Namjera Komisije je ovim prijedlogom doprinijeti smanjenju emisija onečišćujućih tvari te, uz pomoć pojedinih odredbi predviđenih u tekstu, pojednostaviti važeće propise.

| 2.3 | Najvažnije izmjene za lake gospodarske automobile i vozila su sljedeće: |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | postojećoj procjeni emisija CO2 dodaje se i ona za metan te bi se na taj način došlo do potpuno novog podatka o ukupnoj masi emisija jednakovrijednih CO2; Ovom bi se mjerom, dereguliranjem posebnog mjerenja emisija metana, omogućila i revizija graničnih vrijednosti emisija ukupnih ugljikovodika (THC) koje trenutačno sadrže emisije metana (CH4) i nemetanskih ugljikovodika (NHMC). Ovo bi sve trebalo pogodovati plasiranju na tržište vozila na prirodni plin, kojima je inače teško poštivati granične vrijednosti emisija THC-a; |
| --- | --- |

2.3.1

postojećoj procjeni emisija CO2 dodaje se i ona za metan te bi se na taj način došlo do potpuno novog podatka o ukupnoj masi emisija jednakovrijednih CO2; Ovom bi se mjerom, dereguliranjem posebnog mjerenja emisija metana, omogućila i revizija graničnih vrijednosti emisija ukupnih ugljikovodika (THC) koje trenutačno sadrže emisije metana (CH4) i nemetanskih ugljikovodika (NHMC). Ovo bi sve trebalo pogodovati plasiranju na tržište vozila na prirodni plin, kojima je inače teško poštivati granične vrijednosti emisija THC-a;

| 2.3.2 | revidiraju se granične vrijednosti za emisije iz ispušne cijevi pri niskim temperaturama (Euro 6); |
| --- | --- |

2.3.2

revidiraju se granične vrijednosti za emisije iz ispušne cijevi pri niskim temperaturama (Euro 6);

| 2.3.3 | predviđa se zasebna granična vrijednost za emisije NO2 (dušikovog dioksida) koji je do sada bio uključen u pokazatelje ukupnih emisija dušikovih oksida (NOX); |
| --- | --- |

2.3.3

predviđa se zasebna granična vrijednost za emisije NO2 (dušikovog dioksida) koji je do sada bio uključen u pokazatelje ukupnih emisija dušikovih oksida (NOX);

| 2.3.4 | revidira se postupak mjerenja za čestice, između ostalog uvođenjem nove granične vrijednosti s obzirom na broj sadržanih čestica; |
| --- | --- |

2.3.4

revidira se postupak mjerenja za čestice, između ostalog uvođenjem nove granične vrijednosti s obzirom na broj sadržanih čestica;

| 2.3.5 | revidiraju se odredbe kojima se propisuje obveza neograničenog pristupa podacima za popravak i održavanje vozila, pri čemu se posebna pozornost posvećuje specifičnim potrebama MSP-ova. |
| --- | --- |

2.3.5

revidiraju se odredbe kojima se propisuje obveza neograničenog pristupa podacima za popravak i održavanje vozila, pri čemu se posebna pozornost posvećuje specifičnim potrebama MSP-ova.

| 2.4 | Najvažnije izmjene za teška vozila su sljedeće: |
| --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | iznova bi se definirala maksimalna granična vrijednost u svrhu mase čestica tako što bi se primjena propisa o emisijama lakih vozila (Uredba (EZ) 715/2007) proširila i na ona vozila na koja se, prema svojim vrstama opreme, mogu odnositi odredbe kako za laka, tako i za teška vozila, čime bi se izbjegla obveza dvostrukog certificiranja istog vozila. To bi se postiglo na način da se tim vozilima dopusti da dostignu masu od 5  000 kg, bez snižavanja razine zaštite okoliša. |
| --- | --- |

2.4.1

iznova bi se definirala maksimalna granična vrijednost u svrhu mase čestica tako što bi se primjena propisa o emisijama lakih vozila (Uredba (EZ) 715/2007) proširila i na ona vozila na koja se, prema svojim vrstama opreme, mogu odnositi odredbe kako za laka, tako i za teška vozila, čime bi se izbjegla obveza dvostrukog certificiranja istog vozila. To bi se postiglo na način da se tim vozilima dopusti da dostignu masu od 5  000 kg, bez snižavanja razine zaštite okoliša.

| 2.4.2 | granična vrijednost emisija amonijaka (NH3) trenutačno je obvezna za sva teška vozila. U stvarnosti opasnost od otpuštanja amonijaka, koji se koristi u sustavima za kontrolu emisija, postoji kod vozila s dizelskim motorima koja primjenjuju upravo takve sustave. Kod benzinskih motora ili motora na prirodni plin ne postoji takva opasnost te Komisija predlaže osloboditi od ovog ograničenja autobuse i teška vozila na stlačeni prirodni plin (SPP), koji su neupitno manje štetni za okoliš, jer bi ih se inače nepotrebno prisililo na znatno povećanje troškova. |
| --- | --- |

2.4.2

granična vrijednost emisija amonijaka (NH3) trenutačno je obvezna za sva teška vozila. U stvarnosti opasnost od otpuštanja amonijaka, koji se koristi u sustavima za kontrolu emisija, postoji kod vozila s dizelskim motorima koja primjenjuju upravo takve sustave. Kod benzinskih motora ili motora na prirodni plin ne postoji takva opasnost te Komisija predlaže osloboditi od ovog ograničenja autobuse i teška vozila na stlačeni prirodni plin (SPP), koji su neupitno manje štetni za okoliš, jer bi ih se inače nepotrebno prisililo na znatno povećanje troškova.

| 2.5 | Da bi se gore navedeno ostvarilo, Komisija traži ovlast usvajanja delegiranih akata koje bi, počevši od datuma stupanja na snagu ove uredbe, izdavala bez vremenskog ograničenja. |
| --- | --- |

2.5

Da bi se gore navedeno ostvarilo, Komisija traži ovlast usvajanja delegiranih akata koje bi, počevši od datuma stupanja na snagu ove uredbe, izdavala bez vremenskog ograničenja.

3.   Opće napomene

| 3.1 | EGSO ne može a da ne izrazi određene sumnje o obliku ovog Prijedloga te predloženom načinu i vremenskom okviru njegove provedbe. |
| --- | --- |

3.1

EGSO ne može a da ne izrazi određene sumnje o obliku ovog Prijedloga te predloženom načinu i vremenskom okviru njegove provedbe.

| 3.2 | Prije svega, sama struktura ove uredbe gdje se jednim pravnim aktom objedinjuju različite izmjene koje se odnose kako na laka, tako i na teška vozila, izaziva sumnju te nije u skladu s pravilima pametne i transparentne regulacije (smart and transparent regulation) – jednom od glavnih obveza preuzetih u okviru CARS 21 (2) sada ponovljenom i u CARS 2020., na kojem se još radi. (3) |
| --- | --- |

3.2

Prije svega, sama struktura ove uredbe gdje se jednim pravnim aktom objedinjuju različite izmjene koje se odnose kako na laka, tako i na teška vozila, izaziva sumnju te nije u skladu s pravilima pametne i transparentne regulacije (smart and transparent regulation) – jednom od glavnih obveza preuzetih u okviru CARS 21 (2) sada ponovljenom i u CARS 2020., na kojem se još radi. (3)

| 3.3 | Izgleda da procjenom učinaka, koja prati ovaj dokument, nisu dovoljno ili čak uopće nisu obuhvaćene pojedine predložene mjere za koje se čini da bi mogle imati značajne posljedice na cijenu vozila. |
| --- | --- |

3.3

Izgleda da procjenom učinaka, koja prati ovaj dokument, nisu dovoljno ili čak uopće nisu obuhvaćene pojedine predložene mjere za koje se čini da bi mogle imati značajne posljedice na cijenu vozila.

| 3.4 | Komisija i ovoga puta traži da joj se dopusti mogućnost primjene (desetak) delegiranih akata, u skladu s čl. 290. UFEU-a, čime bi se ograničio sam sadržaj predloženog zakonskog akta, odnosno uredbe. |
| --- | --- |

3.4

Komisija i ovoga puta traži da joj se dopusti mogućnost primjene (desetak) delegiranih akata, u skladu s čl. 290. UFEU-a, čime bi se ograničio sam sadržaj predloženog zakonskog akta, odnosno uredbe.

| 3.4.1 | Ovome treba dodati da se pojedine točke Prijedloga za koje se predviđa primjena delegiranih akata odnose na emisije vozila i njihove granične vrijednosti. Zbog njihove važnosti, o tim su pitanjima uvijek zajednički odlučivali Europski parlament i Vijeće te ih je teško smatrati „elementima koji nisu ključni” u uredbi, odnosno kategorijom podložnom delegiranim aktima. |
| --- | --- |

3.4.1

Ovome treba dodati da se pojedine točke Prijedloga za koje se predviđa primjena delegiranih akata odnose na emisije vozila i njihove granične vrijednosti. Zbog njihove važnosti, o tim su pitanjima uvijek zajednički odlučivali Europski parlament i Vijeće te ih je teško smatrati „elementima koji nisu ključni” u uredbi, odnosno kategorijom podložnom delegiranim aktima.

| 3.4.2 | EGSO je u svojim mišljenjima više puta istaknuo problem prekomjerne primjene delegiranih akata; problematika je sažeta u nedavnom Izvješću (4) u kojem se naglasak stavlja na sve šire ovlasti Komisije na ovom području te se postavljaju pitanja transparentnosti sustava, ispravne primjene postupaka i učinkovitosti kontrolnih mehanizama. |
| --- | --- |

3.4.2

EGSO je u svojim mišljenjima više puta istaknuo problem prekomjerne primjene delegiranih akata; problematika je sažeta u nedavnom Izvješću (4) u kojem se naglasak stavlja na sve šire ovlasti Komisije na ovom području te se postavljaju pitanja transparentnosti sustava, ispravne primjene postupaka i učinkovitosti kontrolnih mehanizama.

4.   Posebne napomene

| 4.1 | EGSO ima ozbiljne sumnje u pogledu uključivanja emisija metana (CH4) u emisije jednakovrijedne CO2 (vidjeti točku 2.3.1), budući da bi to uzrokovalo reviziju postojeće regulative u vezi s CO2 (Uredbe br. 443/2009 i Uredbe br. 510/2011). U tim su uredbama ciljevi određeni bez uzimanja u obzir emisija jednakovrijednih CO2. Kako bi se spomenute uredbe mogle na odgovarajući način revidirati, njihovo moguće uvođenje zahtjeva preciznu procjenu učinka. Uključivanje emisija jednakovrijednih CO2 imalo bi posljedice i za potrošače, kako u pogledu revizije poreza u državama članicama u kojima se oni temelje na emisijama CO2, tako i u pogledu rizika da ih se miješa s postojećim označavanjem emisija CO2, kojeg su već navikli koristiti. Sve to bi trebalo poduzeti radi marginalnih varijacija vrijednosti koje se trenutačno mjere putem CO2 (povećanje bi bilo manje od 1 g/km) i uz značajne komplikacije u vezi s praćenjem. |
| --- | --- |

4.1

EGSO ima ozbiljne sumnje u pogledu uključivanja emisija metana (CH4) u emisije jednakovrijedne CO2 (vidjeti točku 2.3.1), budući da bi to uzrokovalo reviziju postojeće regulative u vezi s CO2 (Uredbe br. 443/2009 i Uredbe br. 510/2011). U tim su uredbama ciljevi određeni bez uzimanja u obzir emisija jednakovrijednih CO2. Kako bi se spomenute uredbe mogle na odgovarajući način revidirati, njihovo moguće uvođenje zahtjeva preciznu procjenu učinka. Uključivanje emisija jednakovrijednih CO2 imalo bi posljedice i za potrošače, kako u pogledu revizije poreza u državama članicama u kojima se oni temelje na emisijama CO2, tako i u pogledu rizika da ih se miješa s postojećim označavanjem emisija CO2, kojeg su već navikli koristiti. Sve to bi trebalo poduzeti radi marginalnih varijacija vrijednosti koje se trenutačno mjere putem CO2 (povećanje bi bilo manje od 1 g/km) i uz značajne komplikacije u vezi s praćenjem.

| 4.2 | EGSO u vezi s graničnim vrijednostima ispušnih emisija na niskim temperaturama (točka 2.3.2) preporuča da eventualnoj reviziji graničnih vrijednosti prethodi detaljna procjena učinaka i za ugljični monoksid (CO) i ugljikovodike (HC), a ne samo za dušikove okside (NOX) i dušikov dioksid (NO2). |
| --- | --- |

4.2

EGSO u vezi s graničnim vrijednostima ispušnih emisija na niskim temperaturama (točka 2.3.2) preporuča da eventualnoj reviziji graničnih vrijednosti prethodi detaljna procjena učinaka i za ugljični monoksid (CO) i ugljikovodike (HC), a ne samo za dušikove okside (NOX) i dušikov dioksid (NO2).

| 4.3 | Čak i u slučaju dušikova dioksida (točka 2.3.3), onečišćujuće tvari od posebnog značaja za urbana područja, odluka o uspostavi posebnih graničnih vrijednosti putem delegiranih akata trebala bi se opravdati detaljnom procjenom učinaka. |
| --- | --- |

4.3

Čak i u slučaju dušikova dioksida (točka 2.3.3), onečišćujuće tvari od posebnog značaja za urbana područja, odluka o uspostavi posebnih graničnih vrijednosti putem delegiranih akata trebala bi se opravdati detaljnom procjenom učinaka.

| 4.4 | EGSO u vezi s mjerenjem mase čestica (točka 2.3.4) primjećuje da se prilikom uvođenja granične vrijednosti za broj čestica (Uredba Komisije (EZ) 692/2008) granična vrijednost za masu čestica smanjila s 5,0 mg/km na 4,5 mg/km, upravo da bi bila u skladu s brojem čestica. Prijedlog se stoga čini neopravdanim i u suprotnosti s nedavnom potvrdom od strane radne skupine Gospodarske komisije UN-a za Europu (UNECE) (5), u kojoj sudjeluje i Komisija, da nije potrebno revidirati postupke na području čestica. |
| --- | --- |

4.4

EGSO u vezi s mjerenjem mase čestica (točka 2.3.4) primjećuje da se prilikom uvođenja granične vrijednosti za broj čestica (Uredba Komisije (EZ) 692/2008) granična vrijednost za masu čestica smanjila s 5,0 mg/km na 4,5 mg/km, upravo da bi bila u skladu s brojem čestica. Prijedlog se stoga čini neopravdanim i u suprotnosti s nedavnom potvrdom od strane radne skupine Gospodarske komisije UN-a za Europu (UNECE) (5), u kojoj sudjeluje i Komisija, da nije potrebno revidirati postupke na području čestica.

| 4.5 | EGSO u pogledu pristupa informacijama (točka 2.3.5) podsjeća da je slijedom čl. 9. Uredbe br. 715/2007 Komisija bila dužna do 2. srpnja 2011. izraditi na tu temu izvješće, no još uvijek ga nije predstavila. Podrazumijeva se stoga da odluke na ovom području ne mogu biti donesena sve dok Vijeće i Europski parlament ne prouče predmetno izvješće. |
| --- | --- |

4.5

EGSO u pogledu pristupa informacijama (točka 2.3.5) podsjeća da je slijedom čl. 9. Uredbe br. 715/2007 Komisija bila dužna do 2. srpnja 2011. izraditi na tu temu izvješće, no još uvijek ga nije predstavila. Podrazumijeva se stoga da odluke na ovom području ne mogu biti donesena sve dok Vijeće i Europski parlament ne prouče predmetno izvješće.

| 4.6 | EGSO pozdravlja predviđenu fleksibilnost na području graničnih vrijednosti prema određenim lakim vozilima koja nakon njihove izrade riskiraju potpasti u kategoriju teških vozila te time imati obvezu dvostruke homologacije (točka 2.4.1). Uvođenje najveće dopuštene mase vozila od 5000 kg čini se u skladu s postojećom referentnom masom čija je granična vrijednost 2840 kg. Ne čini se ipak opravdanim primjena delegiranih akata za ažuriranje postupaka ispitivanja. EGSO naprotiv primjećuje da ovaj Prijedlog o kojem se već duže vrijeme raspravlja na snagu treba stupiti odmah, moguće u obliku prijelazne odredbe, a ne postupkom donošenja delegiranog akta. Razlog tomu je što će mjera biti ograničenog trajanja, s obzirom da se u sjedištu UNECE-a u Ženevi uskoro očekuje usvajanje novog Svjetskog postupka testiranja za laka osobna i gospodarska vozila (World Light Duty Test procedure – WLTP) koji će promijeniti sve postupke testiranja za laka vozila i koji će se, kako je predviđeno, provoditi od 2017. |
| --- | --- |

4.6

EGSO pozdravlja predviđenu fleksibilnost na području graničnih vrijednosti prema određenim lakim vozilima koja nakon njihove izrade riskiraju potpasti u kategoriju teških vozila te time imati obvezu dvostruke homologacije (točka 2.4.1). Uvođenje najveće dopuštene mase vozila od 5000 kg čini se u skladu s postojećom referentnom masom čija je granična vrijednost 2840 kg. Ne čini se ipak opravdanim primjena delegiranih akata za ažuriranje postupaka ispitivanja. EGSO naprotiv primjećuje da ovaj Prijedlog o kojem se već duže vrijeme raspravlja na snagu treba stupiti odmah, moguće u obliku prijelazne odredbe, a ne postupkom donošenja delegiranog akta. Razlog tomu je što će mjera biti ograničenog trajanja, s obzirom da se u sjedištu UNECE-a u Ženevi uskoro očekuje usvajanje novog Svjetskog postupka testiranja za laka osobna i gospodarska vozila (World Light Duty Test procedure – WLTP) koji će promijeniti sve postupke testiranja za laka vozila i koji će se, kako je predviđeno, provoditi od 2017.

| 4.7 | Naposljetku, EGSO podržava i Komisijin prijedlog da se vozila na prirodni plin oslobode mjerenja amonijaka (točka 2.4.2), budući se ovdje radi o ispravljanju odredbe kojom se diskriminiraju vozila na stlačeni prirodni plin (SPP). O tome je već raspravljano prilikom donošenja Uredbe br. 595/2009, no potom na neobjašnjiv način zanemareno tijekom njezine finalne izrade. |
| --- | --- |

4.7

Naposljetku, EGSO podržava i Komisijin prijedlog da se vozila na prirodni plin oslobode mjerenja amonijaka (točka 2.4.2), budući se ovdje radi o ispravljanju odredbe kojom se diskriminiraju vozila na stlačeni prirodni plin (SPP). O tome je već raspravljano prilikom donošenja Uredbe br. 595/2009, no potom na neobjašnjiv način zanemareno tijekom njezine finalne izrade.

Bruxelles, 29. travnja 2014.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu.

1

(2)  CARS 21: Konkurentni zakonodavni sustav za automobilsku industriju 21. stoljeća, COM(2007) 22 final.

2

(3)  CARS 2020.: Akcijski plan za konkurentnu i održivu automobilsku industriju u Europi, COM(2012) 636 final.

3

(4)  Informativno izvješće INT/656 od 18. rujan 2013.: Bolje zakonodavstvo: provedbeni i delegirani akti.

4

Bolje zakonodavstvo: provedbeni i delegirani akti

(5)  Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu, sa sjedištem u Ženevi i unutar koje djeluje 58 zemalja potpisnica i EU (WP 29), ima među ostalim zadaću ujednačiti tehničke standarde na svjetskoj razini.

5

---

| 12.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 311/59 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 311/59

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o pitanju oduzimanja glasačkog prava građana Unije koji ostvaruju svoje pravo slobode kretanja

COM(2014) 33 final

2014/C 311/09

Samostalni izvjestitelj: Andris GOBIŅŠ

Dana 7. ožujka 2014., sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska komisija odlučila je savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o

Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o pitanju oduzimanja glasačkog prava građana Unije koji ostvaruju svoje pravo slobode kretanja

COM(2014) 33 final.

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila dana 7. travnja 2014.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 498. plenarnom zasjedanju održanom 29. i 30. travnja 2014. (sjednica od 29. travnja), s 203 glasa za, 5 protiv i 8 suzdržanih.

1.   Stajalište Odbora

| 1.1 | Građani EU-a u središtu su članka 10., stavka 3. UEU-a, u kojem stoji da „Svaki građanin EU-a ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije”. Samom prirodom stvari to uključuje i pravo sudjelovanja na izborima, koje je bitna sastavnica demokracije i temeljno ljudsko pravo. |
| --- | --- |

1.1

Građani EU-a u središtu su članka 10., stavka 3. UEU-a, u kojem stoji da „Svaki građanin EU-a ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije”. Samom prirodom stvari to uključuje i pravo sudjelovanja na izborima, koje je bitna sastavnica demokracije i temeljno ljudsko pravo.

| 1.2 | Jedno od temeljnih prava građana EU-a pravo je slobode kretanja. Građani EU-a mogu boraviti i raditi u svih 28 država članica. |
| --- | --- |

1.2

Jedno od temeljnih prava građana EU-a pravo je slobode kretanja. Građani EU-a mogu boraviti i raditi u svih 28 država članica.

| 1.3 | U Povelji o ljudskim pravima – koja ima jednaku pravnu vrijednost kao i Ugovori – navodi se u člancima 39. i 40. da građani EU-a koji ostvaruju svoje temeljno pravo slobode kretanja imaju pravo sudjelovati na europskim i lokalnim izborima pod istim uvjetima kao i građani države u kojoj borave. Međutim, u Povelji se ne spominje sudjelovanje na nacionalnim izborima. |
| --- | --- |

1.3

U Povelji o ljudskim pravima – koja ima jednaku pravnu vrijednost kao i Ugovori – navodi se u člancima 39. i 40. da građani EU-a koji ostvaruju svoje temeljno pravo slobode kretanja imaju pravo sudjelovati na europskim i lokalnim izborima pod istim uvjetima kao i građani države u kojoj borave. Međutim, u Povelji se ne spominje sudjelovanje na nacionalnim izborima.

| 1.4 | Ukupno 23 države članice EU-a dopuštaju svojim građanima koji žive u inozemstvu u EU-u da glasuju na nacionalnim izborima. Prema neslužbenoj anketi koju je za potrebe ovog mišljenja provelo udruženje Europeans Throughout the World (ETTW), europske organizacije iseljenika, između ostalog, navode sljedeće pozitivne razloge za zadržavanje glasačkog prava:






  — | Glasovanje na izborima – bilo lokalnim, regionalnim, nacionalnim ili europskim – temeljno je demokratsko pravo, koje se mora podupirati i štititi. |
| --- | --- | --- |

1.4

Ukupno 23 države članice EU-a dopuštaju svojim građanima koji žive u inozemstvu u EU-u da glasuju na nacionalnim izborima. Prema neslužbenoj anketi koju je za potrebe ovog mišljenja provelo udruženje Europeans Throughout the World (ETTW), europske organizacije iseljenika, između ostalog, navode sljedeće pozitivne razloge za zadržavanje glasačkog prava:

—

Glasovanje na izborima – bilo lokalnim, regionalnim, nacionalnim ili europskim – temeljno je demokratsko pravo, koje se mora podupirati i štititi.

| — | Kako bi nacionalni izbori bili zaista demokratski, mora se čuti glas svih građana – uključujući i one građane koji su odlučili živjeti i raditi u inozemstvu. |
| --- | --- |

—

Kako bi nacionalni izbori bili zaista demokratski, mora se čuti glas svih građana – uključujući i one građane koji su odlučili živjeti i raditi u inozemstvu.

| — | Glasačko pravo na nacionalnim izborima omogućava iseljenicima da zadrže bitne veze s matičnom zemljom i nastave biti „odgovorni građani” i „dobri Europljani”. |
| --- | --- |

—

Glasačko pravo na nacionalnim izborima omogućava iseljenicima da zadrže bitne veze s matičnom zemljom i nastave biti „odgovorni građani” i „dobri Europljani”.

| — | Iseljenici su po definiciji „veleposlanici” svojih zemalja i često se moraju suočavati s posljedicama političkih odluka koje njihove matične države donose. |
| --- | --- |

—

Iseljenici su po definiciji „veleposlanici” svojih zemalja i često se moraju suočavati s posljedicama političkih odluka koje njihove matične države donose.

| — | Glasovanje u inozemstvu u Europi ostvarenje je europskog gesla „Jedinstvo u različitosti”. |
| --- | --- |

—

Glasovanje u inozemstvu u Europi ostvarenje je europskog gesla „Jedinstvo u različitosti”.

| 1.5 | Pet država članica EU-a – Cipar, Danska, Irska, Malta i Ujedinjena Kraljevina – ne dopuštaju svojim građanima koji žive u inozemstvu u EU-u glasovanje na nacionalnim izborima – odmah po napuštanju matične države ili nakon određenog vremenskog razdoblja. Neizvjesno je koliko je građana EU-a pogođeno ili potencijalno pogođeno navedenim gubitkom prava glasa, no procjenjuje se da otprilike tri milijuna građana EU-a iz pet dotičnih zemalja živi u inozemstvu u EU-u. (1) |
| --- | --- |

1.5

Pet država članica EU-a – Cipar, Danska, Irska, Malta i Ujedinjena Kraljevina – ne dopuštaju svojim građanima koji žive u inozemstvu u EU-u glasovanje na nacionalnim izborima – odmah po napuštanju matične države ili nakon određenog vremenskog razdoblja. Neizvjesno je koliko je građana EU-a pogođeno ili potencijalno pogođeno navedenim gubitkom prava glasa, no procjenjuje se da otprilike tri milijuna građana EU-a iz pet dotičnih zemalja živi u inozemstvu u EU-u. (1)

| 1.6 | Većina građana koja je izgubila pravo glasa zbog ovakvih politika ne može sudjelovati ni na nacionalnim izborima u državi u kojoj živi. (2) Ove su prakse dovele do „izgubljenog glasačkog tijela” – skupine građana bez glasačkog prava na nacionalnim izborima općenito. |
| --- | --- |

1.6

Većina građana koja je izgubila pravo glasa zbog ovakvih politika ne može sudjelovati ni na nacionalnim izborima u državi u kojoj živi. (2) Ove su prakse dovele do „izgubljenog glasačkog tijela” – skupine građana bez glasačkog prava na nacionalnim izborima općenito.

| 1.7 | Pretpostavka da građani koji žive u inozemstvu gube vezu sa svojom matičnom državom jedan je od argumenata koji se često koriste u prilog oduzimanja prava glasa. To je možda bilo točno u prošlosti. Međutim, zahvaljujući modernoj komunikacijskoj tehnologiji građani EU-a koji žive u inozemstvu danas lako održavaju bliske veze s matičnom državom. Mogu pratiti što se događa u domovini putem televizije, radija ili interneta – internet je posebno rašireno sredstvo interakcije i sudjelovanja. Mogu putovati kući brzo i jeftino. A često čak i plaćaju poreze ili primaju mirovinu u matičnoj državi. Mjesto fizičkog boravišta teško se može opravdano prihvatiti kao razmjeran pokazatelj za gubitak glasačkih prava. |
| --- | --- |

1.7

Pretpostavka da građani koji žive u inozemstvu gube vezu sa svojom matičnom državom jedan je od argumenata koji se često koriste u prilog oduzimanja prava glasa. To je možda bilo točno u prošlosti. Međutim, zahvaljujući modernoj komunikacijskoj tehnologiji građani EU-a koji žive u inozemstvu danas lako održavaju bliske veze s matičnom državom. Mogu pratiti što se događa u domovini putem televizije, radija ili interneta – internet je posebno rašireno sredstvo interakcije i sudjelovanja. Mogu putovati kući brzo i jeftino. A često čak i plaćaju poreze ili primaju mirovinu u matičnoj državi. Mjesto fizičkog boravišta teško se može opravdano prihvatiti kao razmjeran pokazatelj za gubitak glasačkih prava.

| 1.8 | U Preporuci od 29. siječnja 2014. Komisija poziva pet dotičnih država članica da dopuste svojim građanima da zadrže pravo glasovanja na nacionalnim izborima ako ti građani iskažu trajno zanimanje za politički život u matičnoj zemlji, primjerice podnošenjem zahtjeva da ostanu upisani u popis birača. Odbor bi cijenio da je svim državama članicama upućen opći zahtjev da osiguraju jednako lako glasovanje svojim državljanima koji žive u inozemstvu kao i onima koji žive u matičnoj državi. |
| --- | --- |

1.8

U Preporuci od 29. siječnja 2014. Komisija poziva pet dotičnih država članica da dopuste svojim građanima da zadrže pravo glasovanja na nacionalnim izborima ako ti građani iskažu trajno zanimanje za politički život u matičnoj zemlji, primjerice podnošenjem zahtjeva da ostanu upisani u popis birača. Odbor bi cijenio da je svim državama članicama upućen opći zahtjev da osiguraju jednako lako glasovanje svojim državljanima koji žive u inozemstvu kao i onima koji žive u matičnoj državi.

| 1.9 | Odbor snažno podupire ovu preporuku koja prati komunikaciju koja je predmet ovog mišljenja. |
| --- | --- |

1.9

Odbor snažno podupire ovu preporuku koja prati komunikaciju koja je predmet ovog mišljenja.

| 1.10 | Sukladno članku 20. UFEU-a građanstvo Unije dodaje se nacionalnom državljanstvu. Može se stoga smatrati da se nekim građanima oduzima njihovo temeljno pravo – pravo glasa – pri ostvarivanju drugog temeljnog prava – prava kretanja. Razumljivo je da mnogi ovu situaciju doživljavaju kao protivnu cijeloj filozofiji građanstva EU-a. |
| --- | --- |

1.10

Sukladno članku 20. UFEU-a građanstvo Unije dodaje se nacionalnom državljanstvu. Može se stoga smatrati da se nekim građanima oduzima njihovo temeljno pravo – pravo glasa – pri ostvarivanju drugog temeljnog prava – prava kretanja. Razumljivo je da mnogi ovu situaciju doživljavaju kao protivnu cijeloj filozofiji građanstva EU-a.

| 1.11 | Pravila o glasačkom pravu na nacionalnim izborima očito su u nadležnosti država, a ne EU-a. EU ne dovodi i ne smije dovoditi u pitanje ovo važno načelo. No, iz perspektive građana, potreban je napredak na ovom području. Građani bi trebali imati pravo ostvarivati temeljna prava na koja su sve države članice pristale u Ugovorima EU-a, a da im zbog toga nacionalna zakonodavstva ne oduzimaju pravo glasa. |
| --- | --- |

1.11

Pravila o glasačkom pravu na nacionalnim izborima očito su u nadležnosti država, a ne EU-a. EU ne dovodi i ne smije dovoditi u pitanje ovo važno načelo. No, iz perspektive građana, potreban je napredak na ovom području. Građani bi trebali imati pravo ostvarivati temeljna prava na koja su sve države članice pristale u Ugovorima EU-a, a da im zbog toga nacionalna zakonodavstva ne oduzimaju pravo glasa.

| 1.12 | Odbor potiče pet dotičnih država članica da iznađu načine da budu fleksibilnije. Rješenja će se naravno razlikovati od države do države. No ključno je da svi građani EU-a trebaju zadržati pravo glasovanja na nacionalnim izborima u državi podrijetla. Odbor potiče ovih pet država da razmotre stav Komisije kako bi se iseljenicima, umjesto da im se ograniči pravo glasa na temelju uvjeta boravka, trebalo omogućiti da iskažu trajno zanimanje za politički život u državi podrijetla. Vremenska ograničenja za zadržavanje prava glasa po svojoj su prirodi najčešće proizvoljna. |
| --- | --- |

1.12

Odbor potiče pet dotičnih država članica da iznađu načine da budu fleksibilnije. Rješenja će se naravno razlikovati od države do države. No ključno je da svi građani EU-a trebaju zadržati pravo glasovanja na nacionalnim izborima u državi podrijetla. Odbor potiče ovih pet država da razmotre stav Komisije kako bi se iseljenicima, umjesto da im se ograniči pravo glasa na temelju uvjeta boravka, trebalo omogućiti da iskažu trajno zanimanje za politički život u državi podrijetla. Vremenska ograničenja za zadržavanje prava glasa po svojoj su prirodi najčešće proizvoljna.

| 1.13 | Odbor nadalje želi istaknuti važnost pružanja jasnih informacija iseljenicima o njihovim pravima te kako ih ostvariti. |
| --- | --- |

1.13

Odbor nadalje želi istaknuti važnost pružanja jasnih informacija iseljenicima o njihovim pravima te kako ih ostvariti.

| 1.14 | Odbor poziva nadležna nacionalna tijela da učine postupke registracije i glasovanja što jednostavnijim i transparentnijim. |
| --- | --- |

1.14

Odbor poziva nadležna nacionalna tijela da učine postupke registracije i glasovanja što jednostavnijim i transparentnijim.

| 1.15 | Naposljetku, Odbor naglašava da je gubitak prava glasa na nacionalnim izborima tek jedan primjer zadiranja u prava građanstva s kojima se građani susreću kad žive u inozemstvu u EU-u. Odbor poziva Komisiju da zabilježi sve primjere zadiranja u prava radi pružanja potpunog pregleda trenutne situacije u Europi, uz obraćanje posebne pozornosti na mogućnosti za aktivno građanstvo i sudjelovanje u svakodnevnom donošenju odluka. |
| --- | --- |

1.15

Naposljetku, Odbor naglašava da je gubitak prava glasa na nacionalnim izborima tek jedan primjer zadiranja u prava građanstva s kojima se građani susreću kad žive u inozemstvu u EU-u. Odbor poziva Komisiju da zabilježi sve primjere zadiranja u prava radi pružanja potpunog pregleda trenutne situacije u Europi, uz obraćanje posebne pozornosti na mogućnosti za aktivno građanstvo i sudjelovanje u svakodnevnom donošenju odluka.

2.   Dodatni popratni podaci

| 2.1 | Preporuka Komisije pruža dobar pregled pravne situacije u svih pet navedenih država članica. Međutim, na temelju podataka ETTW-a, Odbor bi htio iznijeti nekoliko dodatnih primjedbi o onome što je Komisija izjavila: |
| --- | --- |

2.1

Preporuka Komisije pruža dobar pregled pravne situacije u svih pet navedenih država članica. Međutim, na temelju podataka ETTW-a, Odbor bi htio iznijeti nekoliko dodatnih primjedbi o onome što je Komisija izjavila:

| 2.2 | Cipar: Otprilike 4 80  000 državljana Cipra živi u drugim državama EU-a, većinom u Ujedinjenoj Kraljevini. Unatoč navedenome, ti su građani zapravo mogli sudjelovati na prošlogodišnjim nacionalnim izborima. Drugim riječima, čini se da stvarna praksa odstupa od pravne situacije. |
| --- | --- |

2.2

Cipar: Otprilike 4 80  000 državljana Cipra živi u drugim državama EU-a, većinom u Ujedinjenoj Kraljevini. Unatoč navedenome, ti su građani zapravo mogli sudjelovati na prošlogodišnjim nacionalnim izborima. Drugim riječima, čini se da stvarna praksa odstupa od pravne situacije.

| 2.3 | Danska: Otprilike 1 40  000 državljana Danske živi u drugoj državi EU-a. U skladu s Danskim ustavom, državljani Danske imaju pravo glasovati na izborima za Danski parlament ako imaju prebivalište u Danskoj. Međutim, uveden je niz iznimaka. U određenim okolnostima građani zadržavaju glasačko pravo tijekom 12 godina, a u nekim slučajevima i dulje. Ove iznimke dovode u pitanje ustavni argument u prilog trajnog „općeg” oduzimanja prava glasa danskim državljanima koji žive u inozemstvu. |
| --- | --- |

2.3

Danska: Otprilike 1 40  000 državljana Danske živi u drugoj državi EU-a. U skladu s Danskim ustavom, državljani Danske imaju pravo glasovati na izborima za Danski parlament ako imaju prebivalište u Danskoj. Međutim, uveden je niz iznimaka. U određenim okolnostima građani zadržavaju glasačko pravo tijekom 12 godina, a u nekim slučajevima i dulje. Ove iznimke dovode u pitanje ustavni argument u prilog trajnog „općeg” oduzimanja prava glasa danskim državljanima koji žive u inozemstvu.

| 2.4 | Irska: Broj irskih državljana koji žive u inozemstvu vrlo je visok – prema nedavno objavljenoj službenoj procjeni iznosi otprilike tri milijuna, od čega pola milijuna živi u drugoj državi članici EU-a. Jedan od argumenata protiv davanja glasačkih prava iseljenicima je taj da bi mogli postati dominantni čimbenik u irskoj politici. No nedavni razvoj događaja upućuje na to da bi irski državljani koji žive u inozemstvu mogli postupno dobiti glasačka prava. 78 % izaslanika u trenutnom sazivu Ustavne konvencije podupire davanje glasačkog prava iseljenicima na predsjedničkim izborima. U nacrtu izmjene zakona koji je predložila Seanadu (gornji dom parlamenta) Konvencija čak predlaže da se iseljenicima dopusti glasovanje na izborima za Seanad. Dok se Vladin odgovor Ustavnoj konvenciji još iščekuje, čini se da se stavovi o pitanju oduzimanja prava glasa u Irskoj mijenjaju. |
| --- | --- |

2.4

Irska: Broj irskih državljana koji žive u inozemstvu vrlo je visok – prema nedavno objavljenoj službenoj procjeni iznosi otprilike tri milijuna, od čega pola milijuna živi u drugoj državi članici EU-a. Jedan od argumenata protiv davanja glasačkih prava iseljenicima je taj da bi mogli postati dominantni čimbenik u irskoj politici. No nedavni razvoj događaja upućuje na to da bi irski državljani koji žive u inozemstvu mogli postupno dobiti glasačka prava. 78 % izaslanika u trenutnom sazivu Ustavne konvencije podupire davanje glasačkog prava iseljenicima na predsjedničkim izborima. U nacrtu izmjene zakona koji je predložila Seanadu (gornji dom parlamenta) Konvencija čak predlaže da se iseljenicima dopusti glasovanje na izborima za Seanad. Dok se Vladin odgovor Ustavnoj konvenciji još iščekuje, čini se da se stavovi o pitanju oduzimanja prava glasa u Irskoj mijenjaju.

| 2.5 | Malta: 1 01  700 državljana Malte živi u drugoj državi članici EU-a, od čega velika većina u Ujedinjenoj Kraljevini. (3) Sukladno Malteškom ustavu državljani Malte imaju glasačko pravo ako „imaju boravište u Malti te ako su tijekom 18 mjeseci neposredno prije upisa u popis birača imali boravište u Malti u neprekinutom razdoblju od šest mjeseci ili tijekom razdoblja čiji zbroj iznosi šest mjeseci”. U povijesnom sudskom predmetu iz 2003. godine malteški je sud presudio da se pojam „boravišta” u Malteškom ustavu treba shvatiti kao „uobičajeno boravište”, budući da bi restriktivnije shvaćanje „boravišta” kao „fizičkog boravišta” predstavljalo kršenje Europske konvencije o ljudskim pravima. Ta sudska odluka nikad nije dovela do ustavne izmjene. |
| --- | --- |

2.5

Malta: 1 01  700 državljana Malte živi u drugoj državi članici EU-a, od čega velika većina u Ujedinjenoj Kraljevini. (3) Sukladno Malteškom ustavu državljani Malte imaju glasačko pravo ako „imaju boravište u Malti te ako su tijekom 18 mjeseci neposredno prije upisa u popis birača imali boravište u Malti u neprekinutom razdoblju od šest mjeseci ili tijekom razdoblja čiji zbroj iznosi šest mjeseci”. U povijesnom sudskom predmetu iz 2003. godine malteški je sud presudio da se pojam „boravišta” u Malteškom ustavu treba shvatiti kao „uobičajeno boravište”, budući da bi restriktivnije shvaćanje „boravišta” kao „fizičkog boravišta” predstavljalo kršenje Europske konvencije o ljudskim pravima. Ta sudska odluka nikad nije dovela do ustavne izmjene.

| 2.6 | Ujedinjena Kraljevina: Gotovo 2,2 milijuna državljana Ujedinjene Kraljevine živi u drugoj državi članici EU-a. Propisi o njihovom pravu glasa na parlamentarnim izborima u Ujedinjenoj Kraljevini promijenili su se tri puta tijekom zadnjih 30 godina. Prije 1985. godine iseljenici nisu mogli uopće glasovati, no nakon 1985. građani bi izgubili glasačko pravo tek nakon pet godina u inozemstvu. To je razdoblje produljeno na 20 godina 1989. godine, a onda opet skraćeno na 15 godina 2000. godine, što vrijedi i danas. Sasvim nedavno, na stranačkom kongresu održanom 1. – 2. ožujka 2014., Liberalni demokrati – koji su dio koalicijske vlade – odlučili su da bi državljani Ujedinjene Kraljevine u Europi trebali imati pravo glasa na nacionalnim izborima. |
| --- | --- |

2.6

Ujedinjena Kraljevina: Gotovo 2,2 milijuna državljana Ujedinjene Kraljevine živi u drugoj državi članici EU-a. Propisi o njihovom pravu glasa na parlamentarnim izborima u Ujedinjenoj Kraljevini promijenili su se tri puta tijekom zadnjih 30 godina. Prije 1985. godine iseljenici nisu mogli uopće glasovati, no nakon 1985. građani bi izgubili glasačko pravo tek nakon pet godina u inozemstvu. To je razdoblje produljeno na 20 godina 1989. godine, a onda opet skraćeno na 15 godina 2000. godine, što vrijedi i danas. Sasvim nedavno, na stranačkom kongresu održanom 1. – 2. ožujka 2014., Liberalni demokrati – koji su dio koalicijske vlade – odlučili su da bi državljani Ujedinjene Kraljevine u Europi trebali imati pravo glasa na nacionalnim izborima.

Bruxelles, 29. travnja 2014.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Prema podacima Eurostata, u 2013. godini 1,17 milijuna građana EU-a iz pet dotičnih država živjelo je u inozemstvu u EU-u, no taj broj ne uključuje strane državljane EU-a koji žive u Grčkoj, Francuskoj, Hrvatskoj, Cipru, Litvi, Luksemburgu, Malti i Ujedinjenoj Kraljevini (iako su ubrojeni irski državljani koji žive u Ujedinjenoj Kraljevini).

1

(2)  Komisija smatra da nijedna država članica nema opću politiku dodjeljivanja prava glasa na nacionalnim izborima državljanima drugih država članica koji borave na njezinu teritoriju. Međutim, postoje iznimke: „kvalificirani državljani Commonwealtha” mogu glasovati na nacionalnim parlamentarnim izborima u Ujedinjenoj Kraljevini, a državljani Ujedinjene Kraljevine imaju pravo glasa na nacionalnim parlamentarnim izborima u Irskoj.

2

(3)  Podatak Malteške vlade.

3

---

| 12.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 311/63 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 311/63

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o informiranju i promotivnim mjerama za poljoprivredne proizvode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama

COM(2013) 812 final – 2013/0398 (COD)

2014/C 311/10

Izvjestitelj: Igor ŠARMÍR

Sukladno članku 42., članku 43. stavku 2. i članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europski parlament (9. prosinca 2013.) i Vijeće (11. prosinca 2013.) odlučili su savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o

Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o informiranju i promotivnim mjerama za poljoprivredne proizvode na unutarnjem tržištu i u trećim zemljama.

COM(2013) 812 final – 2013/0398 (COD).

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila dana 1. travnja 2014.

Europski gospodarski i socijalni odbor usvojio je mišljenje na 498. plenarnom zasjedanju održanom 29. i 30. travnja 2014. (sjednica od 30. travnja), sa 154 glasa za, 4 protiv i 4 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1 | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja Komisijina nastojanja da politiku promicanja europskih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda učini jednostavnijom i učinkovitijom. |
| --- | --- |

1.1

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja Komisijina nastojanja da politiku promicanja europskih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda učini jednostavnijom i učinkovitijom.

| 1.2 | EGSO naročito pozdravlja cilj Komisije da znatno poveća proračunska sredstva za podršku promotivnih mjera i uspostavi istinsku promotivnu strategiju. |
| --- | --- |

1.2

EGSO naročito pozdravlja cilj Komisije da znatno poveća proračunska sredstva za podršku promotivnih mjera i uspostavi istinsku promotivnu strategiju.

| 1.3 | EGSO se slaže da je potrebno dodatno poduprijeti promociju u trećim zemljama, budući da one imaju veliki potencijal apsorpcije europskih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda, a do sada je manje od 30 % proračuna za promotivne mjere bilo namijenjeno tim zemljama. Međutim, cilj da se 75 % proračuna namijeni promociji u trećim zemljama čini nam se nerazmjeran u odnosu na stvarne izazove europskog poljoprivredno-prehrambenog sektora. Primjerenija raspodjela iznosa namijenjenih promociji u Europi i trećim zemljama bila bi 50 %–50 %. |
| --- | --- |

1.3

EGSO se slaže da je potrebno dodatno poduprijeti promociju u trećim zemljama, budući da one imaju veliki potencijal apsorpcije europskih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda, a do sada je manje od 30 % proračuna za promotivne mjere bilo namijenjeno tim zemljama. Međutim, cilj da se 75 % proračuna namijeni promociji u trećim zemljama čini nam se nerazmjeran u odnosu na stvarne izazove europskog poljoprivredno-prehrambenog sektora. Primjerenija raspodjela iznosa namijenjenih promociji u Europi i trećim zemljama bila bi 50 %–50 %.

| 1.4 | Po mišljenju EGSO-a, europski poljoprivredni proizvodi morat će se, na tržištu EU-a, suočavati sa sve oštrijom konkurencijom uvezenih proizvoda. Zbog toga će biti potrebno pojačati mjere informiranja i promocije za europske poljoprivredne proizvode unutar EU-a, tim više što velika većina europskih potrošača nije svjesna usporednih prednosti tih proizvoda. |
| --- | --- |

1.4

Po mišljenju EGSO-a, europski poljoprivredni proizvodi morat će se, na tržištu EU-a, suočavati sa sve oštrijom konkurencijom uvezenih proizvoda. Zbog toga će biti potrebno pojačati mjere informiranja i promocije za europske poljoprivredne proizvode unutar EU-a, tim više što velika većina europskih potrošača nije svjesna usporednih prednosti tih proizvoda.

| 1.5 | EGSO preporučuje da se, u jasno određenim i iznimnim slučajevima, omogući promocija poljoprivredno-prehrambenih proizvoda određene države članice na njenom vlastitom području. |
| --- | --- |

1.5

EGSO preporučuje da se, u jasno određenim i iznimnim slučajevima, omogući promocija poljoprivredno-prehrambenih proizvoda određene države članice na njenom vlastitom području.

| 1.6 | EGSO preporučuje da se prehrambene proizvode drugog stupnja prerade (koji nisu uključeni u Prilog I. UFEU-a) izričito navede u članku 5. kao proizvode na koje se mjere iz Prijedloga mogu primijeniti; također traži da se ukine izričito izuzeće ribarskih proizvoda i proizvoda akvakulture. |
| --- | --- |

1.6

EGSO preporučuje da se prehrambene proizvode drugog stupnja prerade (koji nisu uključeni u Prilog I. UFEU-a) izričito navede u članku 5. kao proizvode na koje se mjere iz Prijedloga mogu primijeniti; također traži da se ukine izričito izuzeće ribarskih proizvoda i proizvoda akvakulture.

| 1.7 | EGSO preporučuje da se omogući europska podrška za promociju vina, ne samo u slučaju kad je neki drugi prehrambeni proizvod uključen u predmetni program, već i kad je taj program povezan s projektom seoskog turizma. |
| --- | --- |

1.7

EGSO preporučuje da se omogući europska podrška za promociju vina, ne samo u slučaju kad je neki drugi prehrambeni proizvod uključen u predmetni program, već i kad je taj program povezan s projektom seoskog turizma.

| 1.8 | EGSO savjetuje da se, jednako kao u slučaju voća i povrća, omogući da podrška EU-a promociji mlijeka posebno namijenjenog djeci u školskim ustanovama Unije pokriva 60 % troškova. |
| --- | --- |

1.8

EGSO savjetuje da se, jednako kao u slučaju voća i povrća, omogući da podrška EU-a promociji mlijeka posebno namijenjenog djeci u školskim ustanovama Unije pokriva 60 % troškova.

| 1.9 | EGSO traži da se za države članice zadrži obaveza sudjelovanja u financiranju promotivnih kampanja do 30 % iznosa troškova. U suprotnom mnogi potencijalni kandidati neće raspolagati financijskim sredstvima potrebnim za provedbu promotivnih programa. EGSO zahtijeva da se osigura da strukovne organizacije u svim državama članicama imaju jednake izglede za dobivanje potpore za promociju svojih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda. |
| --- | --- |

1.9

EGSO traži da se za države članice zadrži obaveza sudjelovanja u financiranju promotivnih kampanja do 30 % iznosa troškova. U suprotnom mnogi potencijalni kandidati neće raspolagati financijskim sredstvima potrebnim za provedbu promotivnih programa. EGSO zahtijeva da se osigura da strukovne organizacije u svim državama članicama imaju jednake izglede za dobivanje potpore za promociju svojih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda.

| 1.10 | EGSO preporučuje da se uspostavi jedinstveni ured Komisije za zaprimanje kandidatura za potporu EU-a te da se, prije nego što Komisija donese odluku, podaci o svim kandidaturama proslijede državama članicama iz kojih potječu organizacije koje su ih podnijele. |
| --- | --- |

1.10

EGSO preporučuje da se uspostavi jedinstveni ured Komisije za zaprimanje kandidatura za potporu EU-a te da se, prije nego što Komisija donese odluku, podaci o svim kandidaturama proslijede državama članicama iz kojih potječu organizacije koje su ih podnijele.

| 1.11 | EGSO preporučuje da se administrativni postupci u vezi s pripremom i praćenjem promotivnih programa pojednostave, naročito smanjenjem broja izvještaja koje zahtijeva Komisija. Smanjenje administrativnog tereta je od osobite važnosti. Potrebna je veća fleksibilnost kako bi se programi mogli prilagoditi promjenama uvjeta na tržištu tijekom provedbene faze. Kako bi se taj cilj postigao, potrebno je smanjiti količinu detaljnih podataka koji se traže prilikom predstavljanja programa. (1) |
| --- | --- |

1.11

EGSO preporučuje da se administrativni postupci u vezi s pripremom i praćenjem promotivnih programa pojednostave, naročito smanjenjem broja izvještaja koje zahtijeva Komisija. Smanjenje administrativnog tereta je od osobite važnosti. Potrebna je veća fleksibilnost kako bi se programi mogli prilagoditi promjenama uvjeta na tržištu tijekom provedbene faze. Kako bi se taj cilj postigao, potrebno je smanjiti količinu detaljnih podataka koji se traže prilikom predstavljanja programa. (1)

2.   Opće napomene

| 2.1 | Politika podrške promociji poljoprivrednih proizvoda potrebna je kako bi se osigurao razvoj europske poljoprivrede. Naime, djelatnici u poljoprivredno-prehrambenom sektoru moraju se nositi sa sve oštrijom konkurencijom kako bi se izborili za svoj položaj na europskom i svjetskom tržištu. |
| --- | --- |

2.1

Politika podrške promociji poljoprivrednih proizvoda potrebna je kako bi se osigurao razvoj europske poljoprivrede. Naime, djelatnici u poljoprivredno-prehrambenom sektoru moraju se nositi sa sve oštrijom konkurencijom kako bi se izborili za svoj položaj na europskom i svjetskom tržištu.

| 2.2 | Uredba (EZ) br. 3/2008 omogućila je provedbu promotivnih mjera uz podršku Europske unije. Njeni su se mehanizmi pokazali primjerenijima izazovima globaliziranog gospodarstva nego prijašnji sustav, uspostavljen Uredbama (EZ) br. 2702/1999 i 2826/2000. Promotivne kampanje provođene u skladu s Uredbom (EZ) br. 3/2008 isticale su kvalitetu, hranjivu vrijednost i sigurnost poljoprivredno-prehrambenih proizvoda Europske unije te su također skretale pažnju na druga obilježja i prednosti tih proizvoda, poput metode proizvodnje, označavanja, dobrobiti životinja i poštivanja okoliša. Promotivne aktivnosti uključivale su reklamne kampanje, promocije na prodajnim mjestima, kampanje u okviru odnosa s javnošću, sudjelovanje na izložbama i salonima, itd. Između 2000. i 2012. Europska unija je sufinancirala 552 promotivna programa. |
| --- | --- |

2.2

Uredba (EZ) br. 3/2008 omogućila je provedbu promotivnih mjera uz podršku Europske unije. Njeni su se mehanizmi pokazali primjerenijima izazovima globaliziranog gospodarstva nego prijašnji sustav, uspostavljen Uredbama (EZ) br. 2702/1999 i 2826/2000. Promotivne kampanje provođene u skladu s Uredbom (EZ) br. 3/2008 isticale su kvalitetu, hranjivu vrijednost i sigurnost poljoprivredno-prehrambenih proizvoda Europske unije te su također skretale pažnju na druga obilježja i prednosti tih proizvoda, poput metode proizvodnje, označavanja, dobrobiti životinja i poštivanja okoliša. Promotivne aktivnosti uključivale su reklamne kampanje, promocije na prodajnim mjestima, kampanje u okviru odnosa s javnošću, sudjelovanje na izložbama i salonima, itd. Između 2000. i 2012. Europska unija je sufinancirala 552 promotivna programa.

| 2.3 | Međutim, iskustva sa sustavom podrške promociji poljoprivrednih proizvoda uspostavljenim Uredbom (EZ) br. 3/2008 već su ukazala na njegova ograničenja, budući da se u kontekstu gospodarske i financijske krize pokazalo nužnim omogućiti dodatna sredstva i bolje usmjeriti promotivne mjere. |
| --- | --- |

2.3

Međutim, iskustva sa sustavom podrške promociji poljoprivrednih proizvoda uspostavljenim Uredbom (EZ) br. 3/2008 već su ukazala na njegova ograničenja, budući da se u kontekstu gospodarske i financijske krize pokazalo nužnim omogućiti dodatna sredstva i bolje usmjeriti promotivne mjere.

| 2.4 | Ovom prijedlogu prethodile su „Zelena knjiga o promociji poljoprivrednih proizvoda i informiranju o njima: europska strategija velike dodane vrijednosti za promociju okusa Europe” (COM(2011) 436 final) i „Komunikacija Komisije o promociji poljoprivrednih proizvoda i informiranju o njima: europska strategija velike dodane vrijednosti za promociju okusa Europe” (COM(2012) 148 final). Europski gospodarski i socijalni odbor iznio je svoj stav o ta dva dokumenta. (2) Izražava zadovoljstvo zbog toga što je Komisija u velikoj mjeri uzela u obzir zaključke i preporuke dvaju EGSO-ovih mišljenja, naročito što se tiče povećanja proračuna i pojednostavljenja administrativnog postupka. |
| --- | --- |

2.4

Ovom prijedlogu prethodile su „Zelena knjiga o promociji poljoprivrednih proizvoda i informiranju o njima: europska strategija velike dodane vrijednosti za promociju okusa Europe” (COM(2011) 436 final) i „Komunikacija Komisije o promociji poljoprivrednih proizvoda i informiranju o njima: europska strategija velike dodane vrijednosti za promociju okusa Europe” (COM(2012) 148 final). Europski gospodarski i socijalni odbor iznio je svoj stav o ta dva dokumenta. (2) Izražava zadovoljstvo zbog toga što je Komisija u velikoj mjeri uzela u obzir zaključke i preporuke dvaju EGSO-ovih mišljenja, naročito što se tiče povećanja proračuna i pojednostavljenja administrativnog postupka.

| 2.5 | Jedan od ciljeva Prijedloga je i uspostava europske strategije za promociju koja bi trebala omogućiti bolje usmjeravanje mjera. Ta bi strategija trebala dovesti do povećanja broja programa za treće zemlje, kao i „multiprograma” (programa koje podnose organizacije iz više država članica), te doprinijeti da se potrošači na unutarnjem tržištu upoznaju s prednostima europskih poljoprivrednih proizvoda o kojima trenutno vrlo malo znaju. Naime, između 2010. i 2011. jedva je 30 % sredstava uloženih u mjere informiranja i promocije bilo namijenjeno trećim zemljama, iako ta tržišta imaju znatan potencijal rasta. Osim toga, samo 14 % europskih građana prepoznaje logotipe na proizvodima sa zaštićenom oznakom izvornosti (ZOI) ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla (ZOZP). |
| --- | --- |

2.5

Jedan od ciljeva Prijedloga je i uspostava europske strategije za promociju koja bi trebala omogućiti bolje usmjeravanje mjera. Ta bi strategija trebala dovesti do povećanja broja programa za treće zemlje, kao i „multiprograma” (programa koje podnose organizacije iz više država članica), te doprinijeti da se potrošači na unutarnjem tržištu upoznaju s prednostima europskih poljoprivrednih proizvoda o kojima trenutno vrlo malo znaju. Naime, između 2010. i 2011. jedva je 30 % sredstava uloženih u mjere informiranja i promocije bilo namijenjeno trećim zemljama, iako ta tržišta imaju znatan potencijal rasta. Osim toga, samo 14 % europskih građana prepoznaje logotipe na proizvodima sa zaštićenom oznakom izvornosti (ZOI) ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla (ZOZP).

| 2.6 | Prijedlog predviđa znatno povećanje ukupnog iznosa potpore, a ocjena projekata trebala bi se provoditi isključivo na razini Europske komisije, bez prethodne prve ocjene na razini država članica. |
| --- | --- |

2.6

Prijedlog predviđa znatno povećanje ukupnog iznosa potpore, a ocjena projekata trebala bi se provoditi isključivo na razini Europske komisije, bez prethodne prve ocjene na razini država članica.

| 2.7 | Prijedlog uvodi i druge značajne novosti koje se tiču mogućnosti isticanja podrijetla i marki proizvoda, uključivanja organizacija proizvođača u korisnike, te povećanja broja proizvoda koji mogu biti obuhvaćeni tim mjerama. |
| --- | --- |

2.7

Prijedlog uvodi i druge značajne novosti koje se tiču mogućnosti isticanja podrijetla i marki proizvoda, uključivanja organizacija proizvođača u korisnike, te povećanja broja proizvoda koji mogu biti obuhvaćeni tim mjerama.

3.   Posebne napomene

3.1   Nova strategija za promociju

| 3.1.1 | Jedan od navedenih ciljeva buduće strategije za promociju je pružanje dodatne potpore mjerama u trećim zemljama. Taj je cilj nesumnjivo osnovan, budući da nova tržišta s velikim potencijalom rasta mogu apsorbirati velik dio europske proizvodnje, pod uvjetom da se njihove potrošače uvjeri u posebne prednosti europskih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda. Međutim, taj strateški prioritet ne bi trebao štetiti naporima usmjerenim na promociju na unutarnjem tržištu, gdje su europski poljoprivredno-prehrambeni proizvodi suočeni sa sve jačom konkurencijom uvezenih proizvoda. Stoga nam se težnja da se 75 % predviđenih sredstava namijeni provedbi informativnih i promotivnih mjera za poljoprivredne proizvode Unije u trećim zemljama (točka 8. preambule) čini nerazmjerna i pretjerana u odnosu na stvarne izazove europske poljoprivrede. Primjerenije bi bilo u tu svrhu namijeniti 50 % sredstava. |
| --- | --- |

3.1.1

Jedan od navedenih ciljeva buduće strategije za promociju je pružanje dodatne potpore mjerama u trećim zemljama. Taj je cilj nesumnjivo osnovan, budući da nova tržišta s velikim potencijalom rasta mogu apsorbirati velik dio europske proizvodnje, pod uvjetom da se njihove potrošače uvjeri u posebne prednosti europskih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda. Međutim, taj strateški prioritet ne bi trebao štetiti naporima usmjerenim na promociju na unutarnjem tržištu, gdje su europski poljoprivredno-prehrambeni proizvodi suočeni sa sve jačom konkurencijom uvezenih proizvoda. Stoga nam se težnja da se 75 % predviđenih sredstava namijeni provedbi informativnih i promotivnih mjera za poljoprivredne proizvode Unije u trećim zemljama (točka 8. preambule) čini nerazmjerna i pretjerana u odnosu na stvarne izazove europske poljoprivrede. Primjerenije bi bilo u tu svrhu namijeniti 50 % sredstava.

| 3.1.2 | Cijene uvezenih proizvoda često su niže od cijena europskih proizvoda, ne samo uslijed manjih socio-ekonomskih troškova već i zato što su standardi proizvodnje manje strogi po pitanju sigurnosti i sljedivosti hrane te zdravlja i sigurnosti radnika. S druge strane, kao što je primijećeno u Prijedlogu, većina potrošača u državama članicama nije svjesna „sveukupne kvalitete” (3) europskih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda. Stoga je potrebno uložiti barem jednake napore u promociju europskih proizvoda na unutarnjem tržištu kao u njihovu promociju na tržištima trećih zemalja. Takva je raspodjela tim više potrebna što većina europskih građana, za razliku od većine stanovnika trećih zemalja, može platiti prednosti tih proizvoda, koje će nastaviti kupovati sve dok budu uvjereni u te prednosti. Uslijed globalizacije i utjecaja krize na velik dio europskog stanovništva, EU će neizbježno biti u sve većoj mjeri preplavljen jeftinim proizvodima iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

3.1.2

Cijene uvezenih proizvoda često su niže od cijena europskih proizvoda, ne samo uslijed manjih socio-ekonomskih troškova već i zato što su standardi proizvodnje manje strogi po pitanju sigurnosti i sljedivosti hrane te zdravlja i sigurnosti radnika. S druge strane, kao što je primijećeno u Prijedlogu, većina potrošača u državama članicama nije svjesna „sveukupne kvalitete” (3) europskih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda. Stoga je potrebno uložiti barem jednake napore u promociju europskih proizvoda na unutarnjem tržištu kao u njihovu promociju na tržištima trećih zemalja. Takva je raspodjela tim više potrebna što većina europskih građana, za razliku od većine stanovnika trećih zemalja, može platiti prednosti tih proizvoda, koje će nastaviti kupovati sve dok budu uvjereni u te prednosti. Uslijed globalizacije i utjecaja krize na velik dio europskog stanovništva, EU će neizbježno biti u sve većoj mjeri preplavljen jeftinim proizvodima iz trećih zemalja.

| 3.1.3 | Opća pravila EU-a zabranjuju promociju proizvoda samo jedne države članice, jer bi se takva promocija mogla smatrati protekcionističkom. Ta se zabrana čini logičnom, budući da na zajedničkom tržištu ne bi smjelo biti prepreka. Pa ipak, čini se da bi u pojedinim vrlo osnovanim slučajevima trebalo odstupiti od tog pravila. Naročito je to potrebno u slučaju kad su ugroženi određeni ciljevi europske integracije, kao što je cilj uravnoteženog regionalnog razvoja. Naime, sile tržišta, ako se na njih ne utječe, ponekad mogu dovesti do toga da domaću proizvodnju neke države članice zamijene proizvodi druge države članice; rast poljoprivrede u jednoj zemlji postiže se, dakle, na štetu poljoprivrede druge zemlje. Stoga smatramo da bi bilo opravdano dopustiti, pa čak i podržati – iznimno i uz zasebno odlučivanje o svakom pojedinačnom slučaju u skladu s jasno utvrđenim pravilima – promociju poljoprivrednih proizvoda pojedine države članice na njenom vlastitom tržištu. |
| --- | --- |

3.1.3

Opća pravila EU-a zabranjuju promociju proizvoda samo jedne države članice, jer bi se takva promocija mogla smatrati protekcionističkom. Ta se zabrana čini logičnom, budući da na zajedničkom tržištu ne bi smjelo biti prepreka. Pa ipak, čini se da bi u pojedinim vrlo osnovanim slučajevima trebalo odstupiti od tog pravila. Naročito je to potrebno u slučaju kad su ugroženi određeni ciljevi europske integracije, kao što je cilj uravnoteženog regionalnog razvoja. Naime, sile tržišta, ako se na njih ne utječe, ponekad mogu dovesti do toga da domaću proizvodnju neke države članice zamijene proizvodi druge države članice; rast poljoprivrede u jednoj zemlji postiže se, dakle, na štetu poljoprivrede druge zemlje. Stoga smatramo da bi bilo opravdano dopustiti, pa čak i podržati – iznimno i uz zasebno odlučivanje o svakom pojedinačnom slučaju u skladu s jasno utvrđenim pravilima – promociju poljoprivrednih proizvoda pojedine države članice na njenom vlastitom tržištu.

| 3.1.4 | U prioritete Europske unije ubrajaju se i teritorijalni razvoj te socijalna ravnoteža, kao i sigurnost opskrbe hranom. Međutim, razvoj je daleko od uravnoteženog i to se stanje ne popravlja. S druge strane, u više je država članica stupanj sigurnosti opskrbe upravo pao na vrlo zabrinjavajuću razinu: u Slovačkoj, na primjer, stupanj samodostatnosti je svega 47 %. Učinkovita poljoprivreda bez sumnje je ključni uvjet za postizanje dvaju spomenutih ciljeva, a poljoprivreda ne može ispravno funkcionirati ako je nedovoljno prisutna na tržištu. Slabljenje poljoprivrede u pojedinim državama članicama izravno je povezano sa smanjenom prodajom domaćih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda na unutarnjem tržištu zemlje. Razlozi za to su složeni, no oporavak poljoprivrede iziskuje, između ostalog, informativne kampanje koje se obraćaju potrošačima pojedine zemlje i ističu vrline domaćih proizvoda. |
| --- | --- |

3.1.4

U prioritete Europske unije ubrajaju se i teritorijalni razvoj te socijalna ravnoteža, kao i sigurnost opskrbe hranom. Međutim, razvoj je daleko od uravnoteženog i to se stanje ne popravlja. S druge strane, u više je država članica stupanj sigurnosti opskrbe upravo pao na vrlo zabrinjavajuću razinu: u Slovačkoj, na primjer, stupanj samodostatnosti je svega 47 %. Učinkovita poljoprivreda bez sumnje je ključni uvjet za postizanje dvaju spomenutih ciljeva, a poljoprivreda ne može ispravno funkcionirati ako je nedovoljno prisutna na tržištu. Slabljenje poljoprivrede u pojedinim državama članicama izravno je povezano sa smanjenom prodajom domaćih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda na unutarnjem tržištu zemlje. Razlozi za to su složeni, no oporavak poljoprivrede iziskuje, između ostalog, informativne kampanje koje se obraćaju potrošačima pojedine zemlje i ističu vrline domaćih proizvoda.

| 3.1.5 | Naime, prema pouzdanim pokazateljima, pad kupnje domaćih proizvoda u nekim državama članicama nije uvijek uzrokovan boljim odnosom kvalitete i cijene uvezenih proizvoda, već može biti povezan s drugim faktorima. Na primjer, u bivšim komunističkim zemljama Srednje Europe glavni veliki distributeri su trgovačka društva porijeklom iz Zapadne Europe koja, naravno, imaju povlaštene odnose s opskrbljivačima iz zemalja u kojima su ranije imala sjedište te u kojima često imaju kupovne centre za nove zemlje. |
| --- | --- |

3.1.5

Naime, prema pouzdanim pokazateljima, pad kupnje domaćih proizvoda u nekim državama članicama nije uvijek uzrokovan boljim odnosom kvalitete i cijene uvezenih proizvoda, već može biti povezan s drugim faktorima. Na primjer, u bivšim komunističkim zemljama Srednje Europe glavni veliki distributeri su trgovačka društva porijeklom iz Zapadne Europe koja, naravno, imaju povlaštene odnose s opskrbljivačima iz zemalja u kojima su ranije imala sjedište te u kojima često imaju kupovne centre za nove zemlje.

3.2   Proizvodi na koje se mjere mogu primijeniti

| 3.2.1 | U šestoj uvodnoj izjavi preambule te u službenim informativnim dokumentima koje je objavila Komisija navodi se da će sustav za promociju odsad biti otvoren i za sve poljoprivredno-prehrambene proizvode koji nisu navedeni u Prilogu I. UFEU-a (poljoprivredni proizvodi drugog stupnja prerade) koji su obuhvaćeni europskim sustavima kvalitete, poput čokolade, slatkiša, piva, itd. To se otvaranje smatra jednom od glavnih inovacija novog sustava. Međutim, ono se ne spominje u članku 5. Prijedloga posvećenom proizvodima i temama na koje se mjere mogu primijeniti, budući da članak 5. u te proizvode ubraja samo poljoprivredne i prehrambene proizvode iz Priloga I. te vino i jaka alkoholna pića. Ta neusklađenost je problematična, jer sadržaj tih odredbi nije jasan. |
| --- | --- |

3.2.1

U šestoj uvodnoj izjavi preambule te u službenim informativnim dokumentima koje je objavila Komisija navodi se da će sustav za promociju odsad biti otvoren i za sve poljoprivredno-prehrambene proizvode koji nisu navedeni u Prilogu I. UFEU-a (poljoprivredni proizvodi drugog stupnja prerade) koji su obuhvaćeni europskim sustavima kvalitete, poput čokolade, slatkiša, piva, itd. To se otvaranje smatra jednom od glavnih inovacija novog sustava. Međutim, ono se ne spominje u članku 5. Prijedloga posvećenom proizvodima i temama na koje se mjere mogu primijeniti, budući da članak 5. u te proizvode ubraja samo poljoprivredne i prehrambene proizvode iz Priloga I. te vino i jaka alkoholna pića. Ta neusklađenost je problematična, jer sadržaj tih odredbi nije jasan.

| 3.2.2 | Među proizvodima na koje se mjere mogu primijeniti, vino je jedini proizvod za koji je podrška informativnim i promotivnim mjerama uvjetna. Postavlja se, naime, uvjet istovremene promocije drugog proizvoda. Tu situaciju objašnjava činjenica da informiranje o vinima Unije i njihova promocija čine jednu od vodećih mjera programa pomoći vinogradarstvu predviđenih Zajedničkom poljoprivrednom politikom u okviru zajedničke organizacije tržišta. Međutim, načelo promocije vina zajedno s drugim prehrambenim proizvodima upitno je zbog izuzeća ribarskih proizvoda i proizvoda akvakulture, koji prirodno prate određena vina. EGSO traži da se ukine izuzeće tih proizvoda u članku 5. |
| --- | --- |

3.2.2

Među proizvodima na koje se mjere mogu primijeniti, vino je jedini proizvod za koji je podrška informativnim i promotivnim mjerama uvjetna. Postavlja se, naime, uvjet istovremene promocije drugog proizvoda. Tu situaciju objašnjava činjenica da informiranje o vinima Unije i njihova promocija čine jednu od vodećih mjera programa pomoći vinogradarstvu predviđenih Zajedničkom poljoprivrednom politikom u okviru zajedničke organizacije tržišta. Međutim, načelo promocije vina zajedno s drugim prehrambenim proizvodima upitno je zbog izuzeća ribarskih proizvoda i proizvoda akvakulture, koji prirodno prate određena vina. EGSO traži da se ukine izuzeće tih proizvoda u članku 5.

| 3.2.3 | S druge strane, europska se vina susreću s izrazito oštrom konkurencijom „vina iz Novog svijeta”, što dovodi do smanjenja proizvodnje u europskim zemljama i porasta proizvodnje u državama kao što su Čile, Argentina, Južna Afrika, Australija, Sjedinjene Američke Države, pa čak i Kina. Razlozi za to su složeni, no općenito se može reći da uvezena vina imaju nižu cijenu, slabije „sporedne” prednosti (vrlo malo oznaka zemljopisnog podrijetla, nedostatak službene kontrole kvalitete, ograničenost karakterističnih oznaka vezanih za godinu berbe i područja proizvodnje, manje vrsta loze, itd.), a u njihovu se promociju jako puno ulaže. Osim toga, sposobnost proizvođača iz trećih zemalja da osiguraju redovitu isporuku i dostatne količine proizvoda postojanih organoleptičkih svojstava po umjerenim cijenama vrlo je privlačna velikim distributerima koji traže takve dobavljače. Europskom vinogradarstvu, koje je znatno raznolikije, puno je teže udovoljiti tim zahtjevima. |
| --- | --- |

3.2.3

S druge strane, europska se vina susreću s izrazito oštrom konkurencijom „vina iz Novog svijeta”, što dovodi do smanjenja proizvodnje u europskim zemljama i porasta proizvodnje u državama kao što su Čile, Argentina, Južna Afrika, Australija, Sjedinjene Američke Države, pa čak i Kina. Razlozi za to su složeni, no općenito se može reći da uvezena vina imaju nižu cijenu, slabije „sporedne” prednosti (vrlo malo oznaka zemljopisnog podrijetla, nedostatak službene kontrole kvalitete, ograničenost karakterističnih oznaka vezanih za godinu berbe i područja proizvodnje, manje vrsta loze, itd.), a u njihovu se promociju jako puno ulaže. Osim toga, sposobnost proizvođača iz trećih zemalja da osiguraju redovitu isporuku i dostatne količine proizvoda postojanih organoleptičkih svojstava po umjerenim cijenama vrlo je privlačna velikim distributerima koji traže takve dobavljače. Europskom vinogradarstvu, koje je znatno raznolikije, puno je teže udovoljiti tim zahtjevima.

| 3.2.4 | Stoga europskim kvalitetnim vinima treba posvetiti još mnogo promotivnih i informativnih mjera kako bi potencijalni potrošači uvidjeli njihove usporedne prednosti. Ako podrška promociji europskih vina mora biti uvjetovana, iz razloga objašnjenih ranije u tekstu (točka 3.2.2.), EGSO savjetuje da se, uz istovremenu promociju drugog poljoprivrednog proizvoda, predvidi i dodatna mogućnost. To zamjensko rješenje omogućilo bi da se promocija vina poveže s aktivnostima seoskog turizma. Naime, takav način promocije vina pokazao se vrlo učinkovitim u više zemalja Srednje Europe. |
| --- | --- |

3.2.4

Stoga europskim kvalitetnim vinima treba posvetiti još mnogo promotivnih i informativnih mjera kako bi potencijalni potrošači uvidjeli njihove usporedne prednosti. Ako podrška promociji europskih vina mora biti uvjetovana, iz razloga objašnjenih ranije u tekstu (točka 3.2.2.), EGSO savjetuje da se, uz istovremenu promociju drugog poljoprivrednog proizvoda, predvidi i dodatna mogućnost. To zamjensko rješenje omogućilo bi da se promocija vina poveže s aktivnostima seoskog turizma. Naime, takav način promocije vina pokazao se vrlo učinkovitim u više zemalja Srednje Europe.

| 3.2.5 | Takva uzajamno korisna povezanost sa seoskim turizmom može se, naime, proširiti na sve proizvode poljoprivrede i stočarstva, kao i ribarstva i akvakulture, kako bi se postigla što veća sinergija i potaknula diversifikacija izvora prihoda u ruralnim i obalnim područjima. |
| --- | --- |

3.2.5

Takva uzajamno korisna povezanost sa seoskim turizmom može se, naime, proširiti na sve proizvode poljoprivrede i stočarstva, kao i ribarstva i akvakulture, kako bi se postigla što veća sinergija i potaknula diversifikacija izvora prihoda u ruralnim i obalnim područjima.

3.3   Provedba i upravljanje jednostavnim programima

| 3.3.1 | U okviru sustava uspostavljenog Uredbom (EZ) br. 3/2008, nacionalna tijela država članica vršila su dvaput godišnje preliminarni odabir kampanja kojima bi se mogla pružiti podrška Unije. Zatim bi zaprimljene prijedloge proslijedila Europskoj komisiji, koja bi napravila konačan odabir. Cilj ovog prijedloga je da se postupak pojednostavi time što bi se odabir programa provodio na samo jednoj razini; vršila bi ga Komisija jednom godišnje. To sasvim sigurno predstavlja pojednostavljenje administrativnog postupka. Međutim, upravljanje „jednostavnim” programima (iz samo jedne države članice) nastavit će se provoditi u suradnji s državama članicama nakon što Komisija izvrši odabir. |
| --- | --- |

3.3.1

U okviru sustava uspostavljenog Uredbom (EZ) br. 3/2008, nacionalna tijela država članica vršila su dvaput godišnje preliminarni odabir kampanja kojima bi se mogla pružiti podrška Unije. Zatim bi zaprimljene prijedloge proslijedila Europskoj komisiji, koja bi napravila konačan odabir. Cilj ovog prijedloga je da se postupak pojednostavi time što bi se odabir programa provodio na samo jednoj razini; vršila bi ga Komisija jednom godišnje. To sasvim sigurno predstavlja pojednostavljenje administrativnog postupka. Međutim, upravljanje „jednostavnim” programima (iz samo jedne države članice) nastavit će se provoditi u suradnji s državama članicama nakon što Komisija izvrši odabir.

| 3.3.2 | EGSO preporučuje da se uspostavi jedinstveni ured Komisije za zaprimanje kandidatura za potporu EU-a te da se, prije nego što Komisija donese odluku, podaci o svim kandidaturama proslijede državama članicama iz kojih potječu organizacije koje su ih podnijele. |
| --- | --- |

3.3.2

EGSO preporučuje da se uspostavi jedinstveni ured Komisije za zaprimanje kandidatura za potporu EU-a te da se, prije nego što Komisija donese odluku, podaci o svim kandidaturama proslijede državama članicama iz kojih potječu organizacije koje su ih podnijele.

| 3.3.3 | U bivšem sustavu, Europska unija mogla je financirati polovinu troškova kampanje. Doprinos strukovne organizacije koja je predlagala kampanju morao je iznositi barem 20 % troškova. Nacionalna tijela financirala su preostali dio. (4) U određenim slučajevima, primjerice za promociju voća i povrća namijenjenog europskim školarcima, doprinos Europske unije smio je iznositi 60 % troškova. |
| --- | --- |

3.3.3

U bivšem sustavu, Europska unija mogla je financirati polovinu troškova kampanje. Doprinos strukovne organizacije koja je predlagala kampanju morao je iznositi barem 20 % troškova. Nacionalna tijela financirala su preostali dio. (4) U određenim slučajevima, primjerice za promociju voća i povrća namijenjenog europskim školarcima, doprinos Europske unije smio je iznositi 60 % troškova.

| 3.3.4 | U sustavu predviđenom ovim prijedlogom, programe će sufinancirati samo organizacija predlagatelj i Europska unija. Nacionalna tijela više, dakle, neće imati obavezu (niti mogućnost) sudjelovati u financiranju troškova programa. |
| --- | --- |

3.3.4

U sustavu predviđenom ovim prijedlogom, programe će sufinancirati samo organizacija predlagatelj i Europska unija. Nacionalna tijela više, dakle, neće imati obavezu (niti mogućnost) sudjelovati u financiranju troškova programa.

| 3.3.5 | Financijski doprinos Unije smije iznositi 50 % troškova programa, no može se povećati na 60 % za „multiprograme”, za programe usmjerene na jednu ili više trećih zemalja, te za mjere namijenjene promociji voća i povrća za djecu u školskim ustanovama Unije. |
| --- | --- |

3.3.5

Financijski doprinos Unije smije iznositi 50 % troškova programa, no može se povećati na 60 % za „multiprograme”, za programe usmjerene na jednu ili više trećih zemalja, te za mjere namijenjene promociji voća i povrća za djecu u školskim ustanovama Unije.

| 3.3.6 | EGSO pozdravlja činjenicu da će financijski doprinos EU-a u iznosu od 60 % troškova programa sada biti moguć u većem broju slučajeva. Međutim, doprinos organizacije predlagatelja očito će biti veći nego u prošlom sustavu, budući da nacionalna tijela više ne mogu sudjelovati. To će povećanje zasigurno obeshrabriti organizacije koje raspolažu skromnim sredstvima, te će omogućiti da imućnije organizacije u većoj mjeri nego prije iskoriste sustav potpore mjerama informiranja i promocije. |
| --- | --- |

3.3.6

EGSO pozdravlja činjenicu da će financijski doprinos EU-a u iznosu od 60 % troškova programa sada biti moguć u većem broju slučajeva. Međutim, doprinos organizacije predlagatelja očito će biti veći nego u prošlom sustavu, budući da nacionalna tijela više ne mogu sudjelovati. To će povećanje zasigurno obeshrabriti organizacije koje raspolažu skromnim sredstvima, te će omogućiti da imućnije organizacije u većoj mjeri nego prije iskoriste sustav potpore mjerama informiranja i promocije.

| 3.3.7 | EGSO stoga smatra da bi trebalo zadržati mogućnost da nacionalna tijela doprinesu financiranju mjera za promociju (do 30 % troškova), barem u slučajevima kada država članica sudjeluje u upravljanju programom (jednostavni programi). |
| --- | --- |

3.3.7

EGSO stoga smatra da bi trebalo zadržati mogućnost da nacionalna tijela doprinesu financiranju mjera za promociju (do 30 % troškova), barem u slučajevima kada država članica sudjeluje u upravljanju programom (jednostavni programi).

| 3.3.8 | Također, čini se uputnim dozvoliti veći doprinos EU-a (60 % troškova) za mjere informiranja i promocije za mlijeko namijenjeno djeci u školskim ustanovama Unije. Naime, da bi njihova prehrana bila zdrava i uravnotežena, djeca danas trebaju konzumirati ne samo više voća i povrća nego i više mlijeka i mliječnih proizvoda. |
| --- | --- |

3.3.8

Također, čini se uputnim dozvoliti veći doprinos EU-a (60 % troškova) za mjere informiranja i promocije za mlijeko namijenjeno djeci u školskim ustanovama Unije. Naime, da bi njihova prehrana bila zdrava i uravnotežena, djeca danas trebaju konzumirati ne samo više voća i povrća nego i više mlijeka i mliječnih proizvoda.

Bruxelles, 30. travnja 2014.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Mišljenje EGSO-a o promociji poljoprivrednih proizvoda i informiranju o njima: europska strategija velike dodane vrijednosti za promociju okusa Europe, SL C43, 15.2.2012. str. 59.-64.

1

promociji poljoprivrednih proizvoda i informiranju o njima: europska strategija velike dodane vrijednosti za promociju okusa Europe

(2)  SL C 43, 13.7.2007., str. 59. i SL C 299, 30.8.2008., str. 141.

2

(3)  Mišljenje EGSO-a o „Poljoprivrednom modelu Zajednice: kvaliteta proizvodnje i komunikacija s potrošačima kao faktori konkurentnosti”, SL C 18, 19.1.2011., str. 5.-10..

3

Poljoprivrednom modelu Zajednice: kvaliteta proizvodnje i komunikacija s potrošačima kao faktori konkurentnosti

(4)  Uredba (EZ) br. 3/2008, članak 13. stavak 3.

4

---

| 12.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 311/68 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 311/68

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2187/2005, (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 2347/2002 i (EZ) br. 1224/2009 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1434/98 u vezi s obvezom iskrcavanja

COM(2013) 889 završna verzija – 2013/0436 (COD)

2014/C 311/11

Izvjestitelj: Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

Dana 13. siječnja 2014. i 16. siječnja 2014., sukladno člancima 43. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europski parlament i Vijeće odlučili su savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o

Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2187/2005, (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, br. 254/2002, (EZ) br. 2347/2002 i (EZ) br. 1224/2009 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1434/98 u vezi s obvezom iskrcavanja

COM(2013) 889 final – 2013/0436 (COD).

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila dana 1. travnja 2014.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na 498. plenarnom zasjedanju održanom 29. i 30. travnja 2014. (sjednica od 29. travnja), sa 199 glasova za, 1 protiv i 7 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1 | Nakon usvajanja nove Zajedničke ribarstvene politike (ZRP), u koju se kao novost uključuje obveza iskrcavanja kako vrsta koje podliježu TAC-u (ukupnom dopuštenom ulovu), tako i vrsta s najmanjom referentnom veličinom očuvanja, EGSO smatra da je navedenoj obvezi iskrcavanja neophodno prilagoditi važeće zakonodavstvo koje obvezuje na odbacivanje ulova u određenim uvjetima. |
| --- | --- |

1.1

Nakon usvajanja nove Zajedničke ribarstvene politike (ZRP), u koju se kao novost uključuje obveza iskrcavanja kako vrsta koje podliježu TAC-u (ukupnom dopuštenom ulovu), tako i vrsta s najmanjom referentnom veličinom očuvanja, EGSO smatra da je navedenoj obvezi iskrcavanja neophodno prilagoditi važeće zakonodavstvo koje obvezuje na odbacivanje ulova u određenim uvjetima.

| 1.2 | Međutim, smatra da je prijedlog Komisije izrazito složen te da će ribarima stvoriti suvišan i nesrazmjeran dodatan posao u trenutku primjene obveze iskrcavanja. Zbog toga se zalaže za pragmatičnije, jasnije, jednostavnije i fleksibilnije propise, koji bi ribarima zaista omogućili dovoljno vremena za prilagodbu tijekom prijelaznog razdoblja, bez opasnosti od teških kazni. |
| --- | --- |

1.2

Međutim, smatra da je prijedlog Komisije izrazito složen te da će ribarima stvoriti suvišan i nesrazmjeran dodatan posao u trenutku primjene obveze iskrcavanja. Zbog toga se zalaže za pragmatičnije, jasnije, jednostavnije i fleksibilnije propise, koji bi ribarima zaista omogućili dovoljno vremena za prilagodbu tijekom prijelaznog razdoblja, bez opasnosti od teških kazni.

| 1.3 | EGSO žali što prethodno nije izvršena ocjena utjecaja koja bi analizirala posljedice primjene obveze iskrcavanja u različitim flotama. |
| --- | --- |

1.3

EGSO žali što prethodno nije izvršena ocjena utjecaja koja bi analizirala posljedice primjene obveze iskrcavanja u različitim flotama.

| 1.4 | EGSO smatra da su tehničke mjere od temeljne važnosti u ribarstvu te bi se stoga odluke o njima trebale donositi nakon izravnog doticaja s lukama; trebale bi biti specifične za konkretne slučajeve, pravovremene i utemeljene na brzom i učinkovitom postupku odlučivanja koji se prilagođava promjenjivim prilikama i razvoju dotičnih vrsta. |
| --- | --- |

1.4

EGSO smatra da su tehničke mjere od temeljne važnosti u ribarstvu te bi se stoga odluke o njima trebale donositi nakon izravnog doticaja s lukama; trebale bi biti specifične za konkretne slučajeve, pravovremene i utemeljene na brzom i učinkovitom postupku odlučivanja koji se prilagođava promjenjivim prilikama i razvoju dotičnih vrsta.

| 1.5 | EGSO traži od suzakonodavca da uzme u obzir njegove komentare o novim definicijama, sastavu ulova, bilježenju ulova, novim obvezama kontrole, odobrenjima za ribolov, dopuštenim odstupanjima, sustavu video nadzora i kaznama. |
| --- | --- |

1.5

EGSO traži od suzakonodavca da uzme u obzir njegove komentare o novim definicijama, sastavu ulova, bilježenju ulova, novim obvezama kontrole, odobrenjima za ribolov, dopuštenim odstupanjima, sustavu video nadzora i kaznama.

2.   Kontekst

| 2.1 | Dana 11. prosinca 2013. usvojena je Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Zajedničkoj ribarstvenoj politici. Uredba je stupila na snagu 1. siječnja 2014. |
| --- | --- |

2.1

Dana 11. prosinca 2013. usvojena je Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Zajedničkoj ribarstvenoj politici. Uredba je stupila na snagu 1. siječnja 2014.

| 2.2 | Njezinim usvajanjem stavljena je izvan snage Uredba Vijeća (EZ) br. 2371/2002 o očuvanju i održivom iskorištavanju ribarstvenih resursa u okviru Zajedničke ribarstvene politike, koja je bila na snazi od 1. siječnja 2003. do 31. prosinca 2013. |
| --- | --- |

2.2

Njezinim usvajanjem stavljena je izvan snage Uredba Vijeća (EZ) br. 2371/2002 o očuvanju i održivom iskorištavanju ribarstvenih resursa u okviru Zajedničke ribarstvene politike, koja je bila na snazi od 1. siječnja 2003. do 31. prosinca 2013.

| 2.3 | Novom uredbom o ZRP-u mijenjaju se i stavljaju izvan snage razne uredbe, odluke i direktive radi njihova prilagođavanja novim propisima sadržanima u dotičnoj uredbi. |
| --- | --- |

2.3

Novom uredbom o ZRP-u mijenjaju se i stavljaju izvan snage razne uredbe, odluke i direktive radi njihova prilagođavanja novim propisima sadržanima u dotičnoj uredbi.

| 2.4 | Jedan od tih propisa, koji je bio povod za ovo mišljenje, iznosi se u članku 15. o mjerama za očuvanje i održivo iskorištavanje bioloških morskih resursa, a odnosi se na obvezu iskrcavanja. |
| --- | --- |

2.4

Jedan od tih propisa, koji je bio povod za ovo mišljenje, iznosi se u članku 15. o mjerama za očuvanje i održivo iskorištavanje bioloških morskih resursa, a odnosi se na obvezu iskrcavanja.

| 2.5 | Samo ovaj aspekt propisa o obvezi iskrcavanja, sadržan u novoj Uredbi (EU) br. 1380/2013, mijenja sedam prethodnih uredaba (EZ) i stavlja osmu izvan snage. |
| --- | --- |

2.5

Samo ovaj aspekt propisa o obvezi iskrcavanja, sadržan u novoj Uredbi (EU) br. 1380/2013, mijenja sedam prethodnih uredaba (EZ) i stavlja osmu izvan snage.

3.   Opća razmatranja

| 3.1 | Postupak reforme ZRP-a sadržan u Uredbi (EU) br. 1380/2013 trajao je dulje od prvotno predviđenoga te je Uredba stupila na snagu godinu dana kasnije, poglavito zbog kontroverznog nametanja obveze iskrcavanja, poznate i kao zabrana odbacivanja ulova. |
| --- | --- |

3.1

Postupak reforme ZRP-a sadržan u Uredbi (EU) br. 1380/2013 trajao je dulje od prvotno predviđenoga te je Uredba stupila na snagu godinu dana kasnije, poglavito zbog kontroverznog nametanja obveze iskrcavanja, poznate i kao zabrana odbacivanja ulova.

| 3.2 | Može se utvrditi da je glavni cilj novog ZRP-a progresivno uklanjanje odbacivanja ulova u svim ribarstvima EU-a uvođenjem obveze iskrcavanja. |
| --- | --- |

3.2

Može se utvrditi da je glavni cilj novog ZRP-a progresivno uklanjanje odbacivanja ulova u svim ribarstvima EU-a uvođenjem obveze iskrcavanja.

| 3.3 | U točki 1.8 zaključka Mišljenja o reformi ZRP-a EGSO je pozdravio zabranu odbacivanja ulova, no založio se „za postepeniji i razmjerniji pristup, utemeljen na progresivnom smanjivanju odbacivanja ulova, uz istovremeno promicanje i poticanje većeg izbora ribolovnog alata, provedbu mjera za preradu ribarskih proizvoda na način da donose dodanu vrijednost i iznalaženje tržišnih plasmana, te uz prilagođavanje infrastrukture plovila i ribarskih luka”. |
| --- | --- |

3.3

U točki 1.8 zaključka Mišljenja o reformi ZRP-a EGSO je pozdravio zabranu odbacivanja ulova, no založio se „za postepeniji i razmjerniji pristup, utemeljen na progresivnom smanjivanju odbacivanja ulova, uz istovremeno promicanje i poticanje većeg izbora ribolovnog alata, provedbu mjera za preradu ribarskih proizvoda na način da donose dodanu vrijednost i iznalaženje tržišnih plasmana, te uz prilagođavanje infrastrukture plovila i ribarskih luka”.

| 3.4 | U tom pogledu treba istaknuti da se Prijedlogom osnovne uredbe za ZRP uvodila zabrana odbacivanja ulova, ovisno o vrsti, između 1. siječnja 2014. i 31. prosinca 2015. |
| --- | --- |

3.4

U tom pogledu treba istaknuti da se Prijedlogom osnovne uredbe za ZRP uvodila zabrana odbacivanja ulova, ovisno o vrsti, između 1. siječnja 2014. i 31. prosinca 2015.

| 3.5 | Europski parlament i Vijeće postigli su krajem 2013. politički dogovor koji je uključivao novi kalendar stupanja na snagu obveze iskrcavanja uz postepeniju primjenu od prvotno predviđene, između 1. siječnja 2015. i 1. siječnja 2019. |
| --- | --- |

3.5

Europski parlament i Vijeće postigli su krajem 2013. politički dogovor koji je uključivao novi kalendar stupanja na snagu obveze iskrcavanja uz postepeniju primjenu od prvotno predviđene, između 1. siječnja 2015. i 1. siječnja 2019.

| 3.6 | Da bi obveza iskrcavanja postala operativna, moraju se ukloniti ili izmijeniti određene odredbe u okviru trenutačnih uredaba o tehničkim mjerama te mjerama upravljanja i kontrole, koje su suprotne obvezi iskrcavanja i prema kojima su ribari obvezni odbaciti ulov. |
| --- | --- |

3.6

Da bi obveza iskrcavanja postala operativna, moraju se ukloniti ili izmijeniti određene odredbe u okviru trenutačnih uredaba o tehničkim mjerama te mjerama upravljanja i kontrole, koje su suprotne obvezi iskrcavanja i prema kojima su ribari obvezni odbaciti ulov.

| 3.7 | Vijeće je pozvalo Komisiju na brzo djelovanje radi izmjene važećih propisa. Komisija namjerava razviti novi okvir tehničkih mjera koji će omogućiti potpunu primjenu obveze iskrcavanja. Međutim, ovaj novi okvir vjerojatno neće biti pravovremeno uspostavljen za prvu skupinu ribolova obuhvaćenu obvezom iskrcavanja od 1. siječnja 2015. |
| --- | --- |

3.7

Vijeće je pozvalo Komisiju na brzo djelovanje radi izmjene važećih propisa. Komisija namjerava razviti novi okvir tehničkih mjera koji će omogućiti potpunu primjenu obveze iskrcavanja. Međutim, ovaj novi okvir vjerojatno neće biti pravovremeno uspostavljen za prvu skupinu ribolova obuhvaćenu obvezom iskrcavanja od 1. siječnja 2015.

| 3.8 | Stoga je nužno, dok se razvija ovaj novi okvir, donijeti propise koji će, privremeno, ukloniti sve zakonske i praktične prepreke primjeni obveze iskrcavanja. |
| --- | --- |

3.8

Stoga je nužno, dok se razvija ovaj novi okvir, donijeti propise koji će, privremeno, ukloniti sve zakonske i praktične prepreke primjeni obveze iskrcavanja.

| 3.9 | Komisija je upravo predložila te nove propise, koje EGSO smatra neophodnima za ispravnu provedbu novog ZRP-a, te ih analiziramo u sljedećim točkama. |
| --- | --- |

3.9

Komisija je upravo predložila te nove propise, koje EGSO smatra neophodnima za ispravnu provedbu novog ZRP-a, te ih analiziramo u sljedećim točkama.

4.   Opće napomene

| 4.1 | Prijedlog započinje uvođenjem nekoliko izmjena definicija koje su zajedničke raznim uredbama, poput uvođenja novog pojma „nenamjerni ulov” ili promjenom naziva „najmanja iskrcajna veličina” u „najmanja referentna veličina očuvanja”. |
| --- | --- |

4.1

Prijedlog započinje uvođenjem nekoliko izmjena definicija koje su zajedničke raznim uredbama, poput uvođenja novog pojma „nenamjerni ulov” ili promjenom naziva „najmanja iskrcajna veličina” u „najmanja referentna veličina očuvanja”.

| 4.2 | Većinom izmjena uredbi o tehničkim mjerama nastoji se ukinuti obveza odbacivanja ulova koju nameću trenutni propisi iz sljedeća tri razloga:






  — | nepoštivanje propisa o sastavu ulova; |
| --- | --- | --- |

4.2

Većinom izmjena uredbi o tehničkim mjerama nastoji se ukinuti obveza odbacivanja ulova koju nameću trenutni propisi iz sljedeća tri razloga:

—

nepoštivanje propisa o sastavu ulova;

| — | neispunjavanje najmanjih iskrcajnih veličina; |
| --- | --- |

—

neispunjavanje najmanjih iskrcajnih veličina;

| — | nepoštivanje odredbi o usputnom ulovu. |
| --- | --- |

—

nepoštivanje odredbi o usputnom ulovu.

| 4.3 | Komisija predlaže da na snazi ostane obveza odbacivanja ulova koji ne podliježe obvezi iskrcavanja te ukidanje, izuzećem, ulova koji će podlijegati obvezi iskrcavanja i koji će se, osim toga, uračunati u kvote. |
| --- | --- |

4.3

Komisija predlaže da na snazi ostane obveza odbacivanja ulova koji ne podliježe obvezi iskrcavanja te ukidanje, izuzećem, ulova koji će podlijegati obvezi iskrcavanja i koji će se, osim toga, uračunati u kvote.

| 4.4 | EGSO smatra da su tehničke mjere od temeljne važnosti u ribarstvu te bi se stoga odluke o njima trebale donositi nakon izravnog doticaja s lukama; trebale bi biti specifične za konkretne slučajeve, pravovremene i utemeljene na brzom i učinkovitom postupku odlučivanja koji se prilagođava promjenjivim prilikama i razvoju dotičnih vrsta. Nažalost, postupak donošenja odluka u EU-u to ne dopušta. |
| --- | --- |

4.4

EGSO smatra da su tehničke mjere od temeljne važnosti u ribarstvu te bi se stoga odluke o njima trebale donositi nakon izravnog doticaja s lukama; trebale bi biti specifične za konkretne slučajeve, pravovremene i utemeljene na brzom i učinkovitom postupku odlučivanja koji se prilagođava promjenjivim prilikama i razvoju dotičnih vrsta. Nažalost, postupak donošenja odluka u EU-u to ne dopušta.

| 4.5 | Odbor drži da je Prijedlog uredbe izrazito složen te da će ribarima stvoriti suvišan i nesrazmjeran dodatan posao u trenutku primjene obveze iskrcavanja. Zbog toga drži da su nužni pragmatičniji, jasniji, jednostavniji i fleksibilniji propisi, koji bi ribarima omogućili prijelazno razdoblje za prilagodbu, kao što je bio slučaj u drugim državama svijeta, bez opasnosti od teških kazni. Stoga smatra neopravdanima nove mjere kontrole uvedene radi osiguravanja savršenog poštivanja, od prvog dana, propisa bez prethodnog iskustva. |
| --- | --- |

4.5

Odbor drži da je Prijedlog uredbe izrazito složen te da će ribarima stvoriti suvišan i nesrazmjeran dodatan posao u trenutku primjene obveze iskrcavanja. Zbog toga drži da su nužni pragmatičniji, jasniji, jednostavniji i fleksibilniji propisi, koji bi ribarima omogućili prijelazno razdoblje za prilagodbu, kao što je bio slučaj u drugim državama svijeta, bez opasnosti od teških kazni. Stoga smatra neopravdanima nove mjere kontrole uvedene radi osiguravanja savršenog poštivanja, od prvog dana, propisa bez prethodnog iskustva.

| 4.6 | U tom pogledu EGSO žali što prethodno nije izvršena ocjena utjecaja koja bi analizirala posljedice primjene obveze iskrcavanja u različitim flotama. Smatra da je to osobito potrebno u pelagijskom ribolovu u vanjskim ribolovnim zonama pod upravom regionalnih organizacija za ribarstvo. U tom je slučaju iscrpna prethodna studija nužna radi usklađene primjene europskog zakonodavstva, uzimajući u obzir postojeće propise koji se odnose na te organizacije, kako se europske flote aktivne u vanjskim ribolovnim zonama ne bi dovelo u nepovoljan položaj niti se ugrozila njihova konkurentnost. |
| --- | --- |

4.6

U tom pogledu EGSO žali što prethodno nije izvršena ocjena utjecaja koja bi analizirala posljedice primjene obveze iskrcavanja u različitim flotama. Smatra da je to osobito potrebno u pelagijskom ribolovu u vanjskim ribolovnim zonama pod upravom regionalnih organizacija za ribarstvo. U tom je slučaju iscrpna prethodna studija nužna radi usklađene primjene europskog zakonodavstva, uzimajući u obzir postojeće propise koji se odnose na te organizacije, kako se europske flote aktivne u vanjskim ribolovnim zonama ne bi dovelo u nepovoljan položaj niti se ugrozila njihova konkurentnost.

5.   Posebne napomene

| 5.1 | Što se tiče definicije „nenamjernog ulova”, odnosno slučajnog ulova morskih organizama čiji je ribolov zabranjen u odgovarajućim okolnostima, Odbor definiciju smatra jednostavnom, ali ne veoma zadovoljavajućom jer se obično radi o neizbježnom usputnom ulovu vrijednih vrsta koje se zbog raspodjele kvote ili drugih razloga ne smiju loviti tim ribolovnim alatom ili ih ne smije loviti taj operater. EGSO drži da bi bilo prikladnije definirati ga kao „slučajni ulov koji u potpunosti ne zadovoljava važeće propise”. |
| --- | --- |

5.1

Što se tiče definicije „nenamjernog ulova”, odnosno slučajnog ulova morskih organizama čiji je ribolov zabranjen u odgovarajućim okolnostima, Odbor definiciju smatra jednostavnom, ali ne veoma zadovoljavajućom jer se obično radi o neizbježnom usputnom ulovu vrijednih vrsta koje se zbog raspodjele kvote ili drugih razloga ne smiju loviti tim ribolovnim alatom ili ih ne smije loviti taj operater. EGSO drži da bi bilo prikladnije definirati ga kao „slučajni ulov koji u potpunosti ne zadovoljava važeće propise”.

| 5.2 | Što se tiče definicije „najmanje referentne veličine očuvanja”, zasada je riječ o pukoj izmjeni naziva, kako bi se osiguralo samostalno i kontrolirano iskrcavanje vrsta ispod te veličine koje podliježu obvezi iskrcavanja, kako one ne bi dospjele na tržište, dok će se vrste koje ne podliježu obvezi iskrcavanja i dalje vraćati u more. EGSO drži da bi se u obzir trebalo uzeti dopušteno odstupanje kako bi se ublažila tehnička teškoća potpunog odvajanja raznih najmanjih referentnih veličina očuvanja od vrsta koje podliježu obvezi iskrcavanja, jer će to inače izazvati veliku pravnu nesigurnost. |
| --- | --- |

5.2

Što se tiče definicije „najmanje referentne veličine očuvanja”, zasada je riječ o pukoj izmjeni naziva, kako bi se osiguralo samostalno i kontrolirano iskrcavanje vrsta ispod te veličine koje podliježu obvezi iskrcavanja, kako one ne bi dospjele na tržište, dok će se vrste koje ne podliježu obvezi iskrcavanja i dalje vraćati u more. EGSO drži da bi se u obzir trebalo uzeti dopušteno odstupanje kako bi se ublažila tehnička teškoća potpunog odvajanja raznih najmanjih referentnih veličina očuvanja od vrsta koje podliježu obvezi iskrcavanja, jer će to inače izazvati veliku pravnu nesigurnost.

| 5.3 | Izmjenom odredaba o sastavu ulova, koje sad obvezuju na iskrcavanje vrsta koje podliježu obvezi iskrcavanja, u nekim se slučajevima nedovoljno jasno određuje treba li taj nenamjerni ulov uzeti u obzir kod računanja postotaka sastava. U tom pogledu Odbor smatra da nastaje problem pri određivanju kvota u koje će se uračunati taj ulov, što je teško utvrditi ne znamo li koliku će fleksibilnost pokazati različiti predviđeni mehanizmi, kako će u budućnosti funkcionirati razmjene kvota između država članica (swaps) te koju će politiku Komisija slijediti pri određivanju TAC-ova za razne vrste u mješovitim ribarstvima. Ako kriterij bude najveći održivi prinos, nastat će neravnoteža koja će izazvati opću nestašicu određenih kvota te bi mogla uništiti mnoga ribarstva. |
| --- | --- |

5.3

Izmjenom odredaba o sastavu ulova, koje sad obvezuju na iskrcavanje vrsta koje podliježu obvezi iskrcavanja, u nekim se slučajevima nedovoljno jasno određuje treba li taj nenamjerni ulov uzeti u obzir kod računanja postotaka sastava. U tom pogledu Odbor smatra da nastaje problem pri određivanju kvota u koje će se uračunati taj ulov, što je teško utvrditi ne znamo li koliku će fleksibilnost pokazati različiti predviđeni mehanizmi, kako će u budućnosti funkcionirati razmjene kvota između država članica (swaps) te koju će politiku Komisija slijediti pri određivanju TAC-ova za razne vrste u mješovitim ribarstvima. Ako kriterij bude najveći održivi prinos, nastat će neravnoteža koja će izazvati opću nestašicu određenih kvota te bi mogla uništiti mnoga ribarstva.

5.4   Bilježenje ulova i odbačenog ulova

| 5.4.1 | Izmjenom članka 14. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, o ispunjavanju i predočavanju očevidnika o ribolovu, koji je prije glasio „u kojem se posebno moraju navesti sve količine svake vrste ulovljene i zadržane na plovilu koje prelaze 50 kilograma žive mase”, izostavlja se posljednji kriterij, tj. „koje prelaze 50 kilograma žive mase”. EGSO drži da će ta mjera znatno otežati posao, posebice na malim plovilima, iako se ovo poglavlje odnosi samo na plovila duža od 10 metara. Ako je cilj pružiti bolje podatke, to se može dovoljno precizno postići uzorkovanjem. |
| --- | --- |

5.4.1

Izmjenom članka 14. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, o ispunjavanju i predočavanju očevidnika o ribolovu, koji je prije glasio „u kojem se posebno moraju navesti sve količine svake vrste ulovljene i zadržane na plovilu koje prelaze 50 kilograma žive mase”, izostavlja se posljednji kriterij, tj. „koje prelaze 50 kilograma žive mase”. EGSO drži da će ta mjera znatno otežati posao, posebice na malim plovilima, iako se ovo poglavlje odnosi samo na plovila duža od 10 metara. Ako je cilj pružiti bolje podatke, to se može dovoljno precizno postići uzorkovanjem.

| 5.4.2 | Isto tako, Odbor drži da izmjena točke f), koja sad glasi „uključujući, kao odvojen unos, količine ili jedinke ispod primjenjive najmanje referentne količine očuvanja”, može katkad izazvati nesrazmjernu količinu rada, posebice za male flote. |
| --- | --- |

5.4.2

Isto tako, Odbor drži da izmjena točke f), koja sad glasi „uključujući, kao odvojen unos, količine ili jedinke ispod primjenjive najmanje referentne količine očuvanja”, može katkad izazvati nesrazmjernu količinu rada, posebice za male flote.

| 5.4.3 | Stavkom 4. određivalo se da „zapovjednici ribarskih plovila Zajednice u svoje očevidnike o ribolovu bilježe sve procijenjene količine odbačenog ulova iznad 50 kilograma žive mase za bilo koju vrstu”. EGSO smatra da će brisanje spominjanja 50 kg u navedenom stavku također prouzročiti znatnu količinu rada koja čak nije ni procijenjena. Treba imati na umu da se tekst odnosi na sve vrste, kako na one koje podliježu obvezi iskrcavanja tako i na one koje joj ne podliježu. |
| --- | --- |

5.4.3

Stavkom 4. određivalo se da „zapovjednici ribarskih plovila Zajednice u svoje očevidnike o ribolovu bilježe sve procijenjene količine odbačenog ulova iznad 50 kilograma žive mase za bilo koju vrstu”. EGSO smatra da će brisanje spominjanja 50 kg u navedenom stavku također prouzročiti znatnu količinu rada koja čak nije ni procijenjena. Treba imati na umu da se tekst odnosi na sve vrste, kako na one koje podliježu obvezi iskrcavanja tako i na one koje joj ne podliježu.

| 5.5 | Pozornost EGSO-a posebno privlači obveza kontrole koju zapovjednicima nameće članak 15. stavak 3. Uredbe Vijeća (EZ) 850/98 budući da je nemoguće predvidjeti ulov plovila tijekom jednog izlaska u ribolov te se od zapovjednika ne može tražiti dar proricanja. Iako je tekst neodređen u pogledu praktičnih posljedica ovog zahtjeva ili njegova neispunjavanja, mogao bi se primjenjivati za kažnjavanje zapovjednika ili produbljivanje sporova. Stoga Odbor smatra da bi se ova točka trebala izbrisati jer bi mogla izazvati visok stupanj pravne nesigurnosti. |
| --- | --- |

5.5

Pozornost EGSO-a posebno privlači obveza kontrole koju zapovjednicima nameće članak 15. stavak 3. Uredbe Vijeća (EZ) 850/98 budući da je nemoguće predvidjeti ulov plovila tijekom jednog izlaska u ribolov te se od zapovjednika ne može tražiti dar proricanja. Iako je tekst neodređen u pogledu praktičnih posljedica ovog zahtjeva ili njegova neispunjavanja, mogao bi se primjenjivati za kažnjavanje zapovjednika ili produbljivanje sporova. Stoga Odbor smatra da bi se ova točka trebala izbrisati jer bi mogla izazvati visok stupanj pravne nesigurnosti.

| 5.6 | Odbor drži da se obvezna pojedinačna odobrenja za ribolov za plovila koja podliježu obvezi iskrcavanja čini pretjeranima, budući da bi se odnosila na velik broj malih plovila i stvorila neizmjernu papirologiju, imajući u vidu dodatne obveze izvješćivanja država članica. Odbor smatra da bi bilo najbolje izuzeti od tog odobrenja plovila čiji su izlasci u ribolov kraći od jednog dana. |
| --- | --- |

5.6

Odbor drži da se obvezna pojedinačna odobrenja za ribolov za plovila koja podliježu obvezi iskrcavanja čini pretjeranima, budući da bi se odnosila na velik broj malih plovila i stvorila neizmjernu papirologiju, imajući u vidu dodatne obveze izvješćivanja država članica. Odbor smatra da bi bilo najbolje izuzeti od tog odobrenja plovila čiji su izlasci u ribolov kraći od jednog dana.

5.7   Druge dodatne obveze kontrole

| 5.7.1 | Novi propisi o kontroli primjenjuju se na sva ribarstva te na velika i mala plovila. EGSO ponavlja da su ove mjere posebice neprimjerene za mala plovila, budući da predstavljaju golem administrativni teret za industriju i za nadležna tijela te praktične teškoće za rad na brodu. |
| --- | --- |

5.7.1

Novi propisi o kontroli primjenjuju se na sva ribarstva te na velika i mala plovila. EGSO ponavlja da su ove mjere posebice neprimjerene za mala plovila, budući da predstavljaju golem administrativni teret za industriju i za nadležna tijela te praktične teškoće za rad na brodu.

| 5.7.2 | Komisija predlaže odvojeno držanje ulova manjih vrsta i određuje da „se stavljaju, odvojeno po stokovima, u boksove, odjeljke ili spremnike”. Odbor ovu mjeru smatra neizvedivom za mala plovila te mu se djelomično izuzeće predviđeno za plovila kraća od 12 metara čini nedostatnim. Stoga EGSO drži da bi se od ovog zahtjeva trebalo izuzeti barem sva plovila koja izlaze u ribolov na jedan ili dva dana, bez obzira na veličinu. |
| --- | --- |

5.7.2

Komisija predlaže odvojeno držanje ulova manjih vrsta i određuje da „se stavljaju, odvojeno po stokovima, u boksove, odjeljke ili spremnike”. Odbor ovu mjeru smatra neizvedivom za mala plovila te mu se djelomično izuzeće predviđeno za plovila kraća od 12 metara čini nedostatnim. Stoga EGSO drži da bi se od ovog zahtjeva trebalo izuzeti barem sva plovila koja izlaze u ribolov na jedan ili dva dana, bez obzira na veličinu.

5.8   Kazne i promatrači

| 5.8.1 | Predloženi tekst članka 90.1.c) Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 smatra teškim prekršajem bilo kakvo neispunjavanje obveze iskrcavanja. EGSO ovu odredbu smatra pretjeranom i nesrazmjernom te drži da je treba izbrisati iz prijedloga. |
| --- | --- |

5.8.1

Predloženi tekst članka 90.1.c) Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 smatra teškim prekršajem bilo kakvo neispunjavanje obveze iskrcavanja. EGSO ovu odredbu smatra pretjeranom i nesrazmjernom te drži da je treba izbrisati iz prijedloga.

| 5.8.2 | Iako se u istom članku navodi da će težinu počinjenog prekršaja odrediti nadležno tijelo države članice u pitanju, Odbor drži da će propisi biti izrazito složeni i teški za ispunjavanje da zapovjedniku nijedne flote neće biti lako izbjeći nenamjerne sitne prekršaje. |
| --- | --- |

5.8.2

Iako se u istom članku navodi da će težinu počinjenog prekršaja odrediti nadležno tijelo države članice u pitanju, Odbor drži da će propisi biti izrazito složeni i teški za ispunjavanje da zapovjedniku nijedne flote neće biti lako izbjeći nenamjerne sitne prekršaje.

| 5.9 | EGSO smatra da je uvođenje većeg dopuštenog odstupanja za male količine ulova razumno. Međutim, drži da predviđena dopuštena odstupanja nisu realistična, posebice nakon ukidanja granice od 50 kg u deklaracijama te zahtjeva za bilježenjem količine cijelog odbačenog ulova. Umjesto toga, predlaže da se o novim dopuštenim odstupanjima, zajedno s obvezama izvješćivanja, pregovara i raspravlja zasebno sa svakim ribarstvom. |
| --- | --- |

5.9

EGSO smatra da je uvođenje većeg dopuštenog odstupanja za male količine ulova razumno. Međutim, drži da predviđena dopuštena odstupanja nisu realistična, posebice nakon ukidanja granice od 50 kg u deklaracijama te zahtjeva za bilježenjem količine cijelog odbačenog ulova. Umjesto toga, predlaže da se o novim dopuštenim odstupanjima, zajedno s obvezama izvješćivanja, pregovara i raspravlja zasebno sa svakim ribarstvom.

| 5.10 | Komisija smatra da uključivanje stavka o daljinskom elektroničkom praćenju, iako ono trenutno nije obvezno, zadovoljava potrebu za regulatornim okvirom za ovaj sustav, koji bi bio još jedan uz trenutno dostupne u okviru uredbe o kontroli. EGSO smatra da bi se trebalo jasnije utvrditi te točno ograničiti pod kojim uvjetima bi se moglo zahtijevati njegovo uspostavljanje. |
| --- | --- |

5.10

Komisija smatra da uključivanje stavka o daljinskom elektroničkom praćenju, iako ono trenutno nije obvezno, zadovoljava potrebu za regulatornim okvirom za ovaj sustav, koji bi bio još jedan uz trenutno dostupne u okviru uredbe o kontroli. EGSO smatra da bi se trebalo jasnije utvrditi te točno ograničiti pod kojim uvjetima bi se moglo zahtijevati njegovo uspostavljanje.

Bruxelles, 29. travnja 2014.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

| 12.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 311/73 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 311/73

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o kloniranju goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara koji se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje

COM(2013) 892 završna verzija – 2013/0433 (COD),

Prijedlogu direktive Vijeća o stavljanju na tržište hrane od klonova životinja

COM(2013) 893 završna verzija – 2013/0434 (APP)

i Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani

COM(2013) 894 završna verzija – 2013/0435 (COD)

2014/C 311/12

Izvjestitelj: José María ESPUNY MOYANO

Dana 16. siječnja 2014. Europski parlament, a 15. i 17. siječnja 2014. Vijeće, sukladno člancima 43., 403. i 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, odlučili su savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o:

Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o kloniranju goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara koji se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje

COM(2013) 892 final – 2013/0433 (COD)

Prijedlogu direktive Vijeća o stavljanju na tržište hrane od klonova životinja.

COM(2013) 893 final – 2013/0434 (APP)

Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani

COM(2013) 894 final – 2013/0435 (COD).

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila dana 1. travnja 2014.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 498. plenarnom zasjedanju održanom 29. i 30. travnja 2014. (sjednica od 30. travnja), sa 174 glasa za, 2 protiv i 5 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

1.1   Kloniranje

| 1.1.1 | EGSO smatra potrebnim i poželjnim donijeti zakonodavstvo o kloniranju životinja u EU-u kako bi se stočarima zajamčili jedinstveni uvjeti proizvodnje, uz istovremenu zaštitu zdravlja i dobrobiti životinja te očekivanja potrošača. |
| --- | --- |

1.1.1

EGSO smatra potrebnim i poželjnim donijeti zakonodavstvo o kloniranju životinja u EU-u kako bi se stočarima zajamčili jedinstveni uvjeti proizvodnje, uz istovremenu zaštitu zdravlja i dobrobiti životinja te očekivanja potrošača.

| 1.1.2 | Imajući u vidu protivljenje građana i udruga potrošača te manjak tehničkog znanja, EGSO podupire privremenu obustavu kloniranja i uvoza klonova životinja u svrhu proizvodnje u EU-u. |
| --- | --- |

1.1.2

Imajući u vidu protivljenje građana i udruga potrošača te manjak tehničkog znanja, EGSO podupire privremenu obustavu kloniranja i uvoza klonova životinja u svrhu proizvodnje u EU-u.

| 1.1.3 | EGSO daje do znanja da razlog obustave nisu poznati rizici za zdravstvenu sigurnost već moralna pitanja i dobrobit životinja. |
| --- | --- |

1.1.3

EGSO daje do znanja da razlog obustave nisu poznati rizici za zdravstvenu sigurnost već moralna pitanja i dobrobit životinja.

| 1.1.4 | EGSO drži da zabranu ne treba primjenjivati u slučajevima poput kloniranja u istraživačke svrhe, kad je uporaba ove tehnike opravdana. |
| --- | --- |

1.1.4

EGSO drži da zabranu ne treba primjenjivati u slučajevima poput kloniranja u istraživačke svrhe, kad je uporaba ove tehnike opravdana.

| 1.1.5 | EGSO smatra da će se ovu privremenu zabranu moći preispitati samo u budućnosti uzimajući u obzir iskustvo država članica stečeno primjenom zakonodavstva, znanstveni i tehnički napredak i razvoj međunarodnog konteksta, kao i stajalište građana i udruga potrošača. |
| --- | --- |

1.1.5

EGSO smatra da će se ovu privremenu zabranu moći preispitati samo u budućnosti uzimajući u obzir iskustvo država članica stečeno primjenom zakonodavstva, znanstveni i tehnički napredak i razvoj međunarodnog konteksta, kao i stajalište građana i udruga potrošača.

| 1.1.6 | EGSO se pita postoje li zaista primjerene tehnike za razlikovanje, posebice pri uvozu, kloniranih životinja od životinja dobivenih trenutačno dopuštenim tehnikama u EU-u; u tom pogledu, traži da se na uvezene proizvode proširi obveza potpune sljedivosti, koja je jedino vjerodostojno jamstvo podrijetla životinje i nezamjenjiv instrument upravljanja sanitarnim rizicima. |
| --- | --- |

1.1.6

EGSO se pita postoje li zaista primjerene tehnike za razlikovanje, posebice pri uvozu, kloniranih životinja od životinja dobivenih trenutačno dopuštenim tehnikama u EU-u; u tom pogledu, traži da se na uvezene proizvode proširi obveza potpune sljedivosti, koja je jedino vjerodostojno jamstvo podrijetla životinje i nezamjenjiv instrument upravljanja sanitarnim rizicima.

| 1.1.7 | EGSO još jednom zahtijeva da zakonodavstvo koje se primjenjuje u EU-u bude jednako zahtjevno za uvezene životinje kako naši stočari ne bi bili u nepovoljnijem položaju u odnosu na stočare iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

1.1.7

EGSO još jednom zahtijeva da zakonodavstvo koje se primjenjuje u EU-u bude jednako zahtjevno za uvezene životinje kako naši stočari ne bi bili u nepovoljnijem položaju u odnosu na stočare iz trećih zemalja.

| 1.1.8 | EGSO smatra da kloniranje može predstavljati prijetnju kvalitetnoj proizvodnji i održivosti europskog gospodarskog i poljoprivredno-prehrambenog lanca. Osim toga, raširenost kloniranja u poljoprivredne svrhe može dovesti do prijenosa bogatstva s onih koji rade i proizvode na istraživačke centre koji su vlasnici patenata. |
| --- | --- |

1.1.8

EGSO smatra da kloniranje može predstavljati prijetnju kvalitetnoj proizvodnji i održivosti europskog gospodarskog i poljoprivredno-prehrambenog lanca. Osim toga, raširenost kloniranja u poljoprivredne svrhe može dovesti do prijenosa bogatstva s onih koji rade i proizvode na istraživačke centre koji su vlasnici patenata.

1.2   Stavljanje na tržište hrane od klonova životinja

| 1.2.1 | EGSO smatra potrebnim i poželjnim donijeti nedvosmislene propise o privremenoj zabrani stavljanja na tržište hrane od klonova životinja, kako bi se vodilo računa o različitim senzibilitetima građana i udruga potrošača. |
| --- | --- |

1.2.1

EGSO smatra potrebnim i poželjnim donijeti nedvosmislene propise o privremenoj zabrani stavljanja na tržište hrane od klonova životinja, kako bi se vodilo računa o različitim senzibilitetima građana i udruga potrošača.

| 1.2.2 | Kao dodatnu mjeru privremene zabrane tehnike kloniranja životinja EGSO podupire privremenu obustavu stavljanja na tržište hrane od klonova životinja u EU-u. |
| --- | --- |

1.2.2

Kao dodatnu mjeru privremene zabrane tehnike kloniranja životinja EGSO podupire privremenu obustavu stavljanja na tržište hrane od klonova životinja u EU-u.

| 1.2.3 | EGSO smatra da će se ovu zabranu moći preispitati u budućnosti, uzimajući u obzir iskustvo država članica stečeno primjenom zakonodavstva, znanstveni i tehnički napredak i razvoj međunarodnog konteksta, kao i mišljenje građana i udruga potrošača. |
| --- | --- |

1.2.3

EGSO smatra da će se ovu zabranu moći preispitati u budućnosti, uzimajući u obzir iskustvo država članica stečeno primjenom zakonodavstva, znanstveni i tehnički napredak i razvoj međunarodnog konteksta, kao i mišljenje građana i udruga potrošača.

| 1.2.4 | Imajući u vidu da je kloniranje životinja dopušteno u nekim državama izvan EU-a, EGSO izjavljuje da države članice moraju usvojiti sve prikladne mjere kako bi spriječile uvoz u EU hrane dobivene u trećim zemljama od klonova životinja. |
| --- | --- |

1.2.4

Imajući u vidu da je kloniranje životinja dopušteno u nekim državama izvan EU-a, EGSO izjavljuje da države članice moraju usvojiti sve prikladne mjere kako bi spriječile uvoz u EU hrane dobivene u trećim zemljama od klonova životinja.

| 1.2.5 | EGSO izražava zabrinutost zbog nepostojanja primjerenih sustava za utvrđivanje postojanja mesa i mlijeka od kloniranih životinja u hrani uvezenoj iz trećih zemalja; u tom pogledu, traži da se na uvezene proizvode proširi obveza potpune sljedivosti, koja je jedino vjerodostojno jamstvo podrijetla životinje i nezamjenjiv instrument upravljanja sanitarnim rizicima. |
| --- | --- |

1.2.5

EGSO izražava zabrinutost zbog nepostojanja primjerenih sustava za utvrđivanje postojanja mesa i mlijeka od kloniranih životinja u hrani uvezenoj iz trećih zemalja; u tom pogledu, traži da se na uvezene proizvode proširi obveza potpune sljedivosti, koja je jedino vjerodostojno jamstvo podrijetla životinje i nezamjenjiv instrument upravljanja sanitarnim rizicima.

| 1.2.6 | EGSO prepoznaje potrebu zadržavanja povjerenja potrošača, no, s obzirom na nedostatak dovoljno sigurnih analitičkih instrumenata za razlikovanje klonova i njihovih potomaka od tradicionalno uzgojenih životinja, kao i jasnih i sigurnih sustava sljedivosti i označavanja, upozorava na moguće negativne buduće posljedice na tržište proizvoda životinjskog podrijetla. |
| --- | --- |

1.2.6

EGSO prepoznaje potrebu zadržavanja povjerenja potrošača, no, s obzirom na nedostatak dovoljno sigurnih analitičkih instrumenata za razlikovanje klonova i njihovih potomaka od tradicionalno uzgojenih životinja, kao i jasnih i sigurnih sustava sljedivosti i označavanja, upozorava na moguće negativne buduće posljedice na tržište proizvoda životinjskog podrijetla.

1.3   Nova hrana

| 1.3.1 | EGSO smatra potrebnim i poželjnim ažurirati zakonodavstvo o novoj hrani, što ne samo da će pridonijeti većoj pravnoj sigurnosti, nego i većoj sigurnosti hrane; stoga podupire Prijedlog Komisije, iako bi trebalo uzeti u obzir određene sugestije. |
| --- | --- |

1.3.1

EGSO smatra potrebnim i poželjnim ažurirati zakonodavstvo o novoj hrani, što ne samo da će pridonijeti većoj pravnoj sigurnosti, nego i većoj sigurnosti hrane; stoga podupire Prijedlog Komisije, iako bi trebalo uzeti u obzir određene sugestije.

| 1.3.2 | EGSO drži da status nove hrane kao „hrane koja se nije koristila u znatnijoj mjeri za prehranu ljudi unutar Unije” treba odrediti preciznije, uz uspostavu prikladnih kriterija za tu svrhu. |
| --- | --- |

1.3.2

EGSO drži da status nove hrane kao „hrane koja se nije koristila u znatnijoj mjeri za prehranu ljudi unutar Unije” treba odrediti preciznije, uz uspostavu prikladnih kriterija za tu svrhu.

| 1.3.3 | EGSO smatra da bi trebalo podrobno razmotriti implikacije modela općih dozvola koji se predviđa Prijedlogom i koji ni u kojem slučaju ne smije ugroziti buduće inovacije. |
| --- | --- |

1.3.3

EGSO smatra da bi trebalo podrobno razmotriti implikacije modela općih dozvola koji se predviđa Prijedlogom i koji ni u kojem slučaju ne smije ugroziti buduće inovacije.

| 1.3.4 | EGSO smatra da bi postupak odobravanja tradicionalne hrane iz trećih zemalja trebao biti jednostavniji te se temeljiti na jasnim kriterijima koji opravdavaju „povijest sigurne uporabe hrane u trećoj zemlji” koja se spominje u Prijedlogu. |
| --- | --- |

1.3.4

EGSO smatra da bi postupak odobravanja tradicionalne hrane iz trećih zemalja trebao biti jednostavniji te se temeljiti na jasnim kriterijima koji opravdavaju „povijest sigurne uporabe hrane u trećoj zemlji” koja se spominje u Prijedlogu.

| 1.3.5 | EGSO drži da bi popisi Unije trebali biti jasni, ažurirani te lako dostupni potrošačima i gospodarskim subjektima. Popisi bi trebali uključivati, osim nove hrane i odobrene tradicionalne hrane iz trećih zemalja, slučajeve kad su odobrenja uskraćena, zajedno s razlogom uskraćivanja. Tako će se poticati transparentnost i zajamčiti nužna pravna sigurnost. |
| --- | --- |

1.3.5

EGSO drži da bi popisi Unije trebali biti jasni, ažurirani te lako dostupni potrošačima i gospodarskim subjektima. Popisi bi trebali uključivati, osim nove hrane i odobrene tradicionalne hrane iz trećih zemalja, slučajeve kad su odobrenja uskraćena, zajedno s razlogom uskraćivanja. Tako će se poticati transparentnost i zajamčiti nužna pravna sigurnost.

| 1.3.6 | EGSO primjećuje da nisu predviđeni ni sustav ni rok za reviziju popisa, zbog čega predlaže da se istom uredbom prema potrebi uspostavi mehanizam za reviziju. |
| --- | --- |

1.3.6

EGSO primjećuje da nisu predviđeni ni sustav ni rok za reviziju popisa, zbog čega predlaže da se istom uredbom prema potrebi uspostavi mehanizam za reviziju.

| 1.3.7 | EGSO drži da napore koje su poduzeća poduzela na području istraživanja, razvoja i inovacija nadležna tijela trebaju zaštititi osiguravanjem primjerene zaštite podataka. Stoga predlaže da se kriterij koji opravdava navedenu zaštitu utvrdi u odnosu na podnositelja zahtjeva, a ne u odnosu na mišljenje Komisije o zahtjevu. |
| --- | --- |

1.3.7

EGSO drži da napore koje su poduzeća poduzela na području istraživanja, razvoja i inovacija nadležna tijela trebaju zaštititi osiguravanjem primjerene zaštite podataka. Stoga predlaže da se kriterij koji opravdava navedenu zaštitu utvrdi u odnosu na podnositelja zahtjeva, a ne u odnosu na mišljenje Komisije o zahtjevu.

| 1.3.8 | EGSO daje na znanje da se prijelaznim odredbama trebaju obuhvatiti i proizvodi koji s datumom stupanja uredbe na snagu neće ispunjavati uvjete koje uredba postavlja. |
| --- | --- |

1.3.8

EGSO daje na znanje da se prijelaznim odredbama trebaju obuhvatiti i proizvodi koji s datumom stupanja uredbe na snagu neće ispunjavati uvjete koje uredba postavlja.

2.   Sažetak prijedloga

2.1   Kloniranje

| 2.1.1 | Prijedlogom se donose propisi o kloniranju životinja u svrhu proizvodnje u EU-u i o stavljanju na tržište klonova zametaka i klonova životinja. |
| --- | --- |

2.1.1

Prijedlogom se donose propisi o kloniranju životinja u svrhu proizvodnje u EU-u i o stavljanju na tržište klonova zametaka i klonova životinja.

| 2.1.2 | U tu svrhu primjenjuju se sljedeće definicije:






  a) | „životinje koje se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje”: životinje koje se drže i uzgajaju radi proizvodnje hrane, vune, kože ili krzna ili u druge proizvodne svrhe; definicija ne obuhvaća životinje koje se drže i uzgajaju isključivo u druge svrhe, kao što su istraživanje, proizvodnja lijekova i medicinskih proizvoda, očuvanje rijetkih pasmina ili ugroženih vrsta te sportska i kulturna događanja; |
| --- | --- | --- |

2.1.2

U tu svrhu primjenjuju se sljedeće definicije:

a)

„životinje koje se drže i uzgajaju u svrhu proizvodnje”: životinje koje se drže i uzgajaju radi proizvodnje hrane, vune, kože ili krzna ili u druge proizvodne svrhe; definicija ne obuhvaća životinje koje se drže i uzgajaju isključivo u druge svrhe, kao što su istraživanje, proizvodnja lijekova i medicinskih proizvoda, očuvanje rijetkih pasmina ili ugroženih vrsta te sportska i kulturna događanja;

| b) | „kloniranje”: nespolno razmnožavanje životinja tehnikom kojom se jezgra stanice određene životinje prenosi u oocit iz kojeg je uklonjena jezgra kako bi se stvorili genetski jednaki pojedinačni zametci („klonovi zametaka”), koji se nakon toga mogu implantirati u zamjenske majke za proizvodnju populacija genetski jednakih životinja („klonovi životinja”); |
| --- | --- |

b)

„kloniranje”: nespolno razmnožavanje životinja tehnikom kojom se jezgra stanice određene životinje prenosi u oocit iz kojeg je uklonjena jezgra kako bi se stvorili genetski jednaki pojedinačni zametci („klonovi zametaka”), koji se nakon toga mogu implantirati u zamjenske majke za proizvodnju populacija genetski jednakih životinja („klonovi životinja”);

| c) | „stavljanje na tržište”: prvo stavljanje životinje ili proizvoda na unutarnje tržište. |
| --- | --- |

c)

„stavljanje na tržište”: prvo stavljanje životinje ili proizvoda na unutarnje tržište.

| 2.1.3 | Države članice privremeno će zabraniti kloniranje životinja i stavljanje na tržište klonova životinja i zametaka. |
| --- | --- |

2.1.3

Države članice privremeno će zabraniti kloniranje životinja i stavljanje na tržište klonova životinja i zametaka.

| 2.1.4 | Iz zabrane se izričito isključuju životinje koje se drže i uzgajaju isključivo u druge svrhe, kao što su istraživanje, proizvodnja lijekova i medicinskih proizvoda, očuvanje rijetkih pasmina ili ugroženih vrsta te sportska i kulturna događanja. |
| --- | --- |

2.1.4

Iz zabrane se izričito isključuju životinje koje se drže i uzgajaju isključivo u druge svrhe, kao što su istraživanje, proizvodnja lijekova i medicinskih proizvoda, očuvanje rijetkih pasmina ili ugroženih vrsta te sportska i kulturna događanja.

| 2.1.5 | Države članice utvrdit će pravila o kaznama koje će se primjenjivati u slučaju kršenja nacionalnih propisa donesenih u sklopu provedbe odredbi ove direktive. |
| --- | --- |

2.1.5

Države članice utvrdit će pravila o kaznama koje će se primjenjivati u slučaju kršenja nacionalnih propisa donesenih u sklopu provedbe odredbi ove direktive.

2.2   Stavljanje na tržište hrane od klonova životinja

| 2.2.1 | Prijedlogom se uzima u obzir potrošačko viđenje uporabe hrane od klonova životinja. |
| --- | --- |

2.2.1

Prijedlogom se uzima u obzir potrošačko viđenje uporabe hrane od klonova životinja.

| 2.2.2 | Prijedlogom se uvodi privremena zabrana stavljanja na tržište hrane od klonova životinja. |
| --- | --- |

2.2.2

Prijedlogom se uvodi privremena zabrana stavljanja na tržište hrane od klonova životinja.

| 2.2.3 | Definira se kao






  a) | „kloniranje”: nespolno razmnožavanje životinja tehnikom kojom se jezgra stanice određene životinje prenosi u oocit iz kojeg je uklonjena jezgra kako bi se stvorili genetski jednaki pojedinačni zametci („klonovi zametaka”), koji se nakon toga mogu implantirati u zamjenske majke za proizvodnju populacija genetski jednakih životinja („klonovi životinja”); |
| --- | --- | --- |

2.2.3

Definira se kao

a)

„kloniranje”: nespolno razmnožavanje životinja tehnikom kojom se jezgra stanice određene životinje prenosi u oocit iz kojeg je uklonjena jezgra kako bi se stvorili genetski jednaki pojedinačni zametci („klonovi zametaka”), koji se nakon toga mogu implantirati u zamjenske majke za proizvodnju populacija genetski jednakih životinja („klonovi životinja”);

| b) | „hrana”: hrana kako je definirana člankom 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002. |
| --- | --- |

b)

„hrana”: hrana kako je definirana člankom 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002.

| 2.2.4 | Zabranjen je uvoz hrane životinjskog podrijetla uvezene iz trećih zemalja u kojima se hrana od klonova životinja može zakonito staviti na tržište ili izvoziti, osim ako svi posebni uvjeti uvoza nisu ispunjeni. |
| --- | --- |

2.2.4

Zabranjen je uvoz hrane životinjskog podrijetla uvezene iz trećih zemalja u kojima se hrana od klonova životinja može zakonito staviti na tržište ili izvoziti, osim ako svi posebni uvjeti uvoza nisu ispunjeni.

| 2.2.5 | Ovim se prijedlogom jamči nestavljanje na tržište EU-a hrane, poput mesa ili mlijeka, od klonova. |
| --- | --- |

2.2.5

Ovim se prijedlogom jamči nestavljanje na tržište EU-a hrane, poput mesa ili mlijeka, od klonova.

| 2.2.6 | Države članice utvrdit će pravila o kaznama koje će se primjenjivati u slučaju kršenja nacionalnih propisa donesenih u sklopu provedbe odredbi ove direktive. |
| --- | --- |

2.2.6

Države članice utvrdit će pravila o kaznama koje će se primjenjivati u slučaju kršenja nacionalnih propisa donesenih u sklopu provedbe odredbi ove direktive.

2.3   Nova hrana

| 2.3.1 | Izvorni europski propisi o novoj hrani doneseni su 1997. godine te se oni sad ažuriraju Prijedlogom uredbe. |
| --- | --- |

2.3.1

Izvorni europski propisi o novoj hrani doneseni su 1997. godine te se oni sad ažuriraju Prijedlogom uredbe.

| 2.3.2 | Cilj je ovog prijedloga zajamčiti sigurnost hrane, zaštititi javno zdravlje i osigurati funkcioniranje unutarnjeg tržišta, uz istodobno promicanje inovacija u prehrambenom sektoru. |
| --- | --- |

2.3.2

Cilj je ovog prijedloga zajamčiti sigurnost hrane, zaštititi javno zdravlje i osigurati funkcioniranje unutarnjeg tržišta, uz istodobno promicanje inovacija u prehrambenom sektoru.

| 2.3.3 | Njime se nastoji racionalizirati postupak odobravanja i povećati njegova učinkovitost i transparentnost. Njime se, k tomu, razjašnjava definicija nove hrane i uzimaju u obzir nove tehnologije koje imaju utjecaj na hranu. |
| --- | --- |

2.3.3

Njime se nastoji racionalizirati postupak odobravanja i povećati njegova učinkovitost i transparentnost. Njime se, k tomu, razjašnjava definicija nove hrane i uzimaju u obzir nove tehnologije koje imaju utjecaj na hranu.

| 2.3.4 | Njime se uvodi brža i razmjernija procjena sigurnosti za tradicionalne namirnice iz trećih zemalja za koje postoji povijest sigurne uporabe hrane. |
| --- | --- |

2.3.4

Njime se uvodi brža i razmjernija procjena sigurnosti za tradicionalne namirnice iz trećih zemalja za koje postoji povijest sigurne uporabe hrane.

| 2.3.5 | Prijedlogom se zadržavaju postojeći opći kriteriji za definiciju nove hrane koja je:






  „a) | sva hrana koja se nije koristila u znatnijoj mjeri za prehranu ljudi unutar Unije prije 15. svibnja 1997., a obuhvaća između ostalog:






  i) | svu hranu na koju se primjenjuje novi proizvodni postupak koji se prije 15. svibnja 1997. nije primjenjivao za proizvodnju hrane unutar Unije ako taj proizvodni proces prouzročuje značajne promjene u sastavu ili strukturi hrane što utječe na njezinu nutritivnu vrijednost, metabolizam ili razinu nepoželjnih tvari; |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.5

Prijedlogom se zadržavaju postojeći opći kriteriji za definiciju nove hrane koja je:

„a)

sva hrana koja se nije koristila u znatnijoj mjeri za prehranu ljudi unutar Unije prije 15. svibnja 1997., a obuhvaća između ostalog:

i)

svu hranu na koju se primjenjuje novi proizvodni postupak koji se prije 15. svibnja 1997. nije primjenjivao za proizvodnju hrane unutar Unije ako taj proizvodni proces prouzročuje značajne promjene u sastavu ili strukturi hrane što utječe na njezinu nutritivnu vrijednost, metabolizam ili razinu nepoželjnih tvari;

| ii) | svu hranu koja sadrži ili se sastoji od „proizvedenih nanomaterijala” kako je definirano u članku 2. stavku 2. točki (t) Uredbe (EU) br. 1169/2011; |
| --- | --- |

ii)

svu hranu koja sadrži ili se sastoji od „proizvedenih nanomaterijala” kako je definirano u članku 2. stavku 2. točki (t) Uredbe (EU) br. 1169/2011;

| iii) | vitamine, minerale i druge tvari koje se koriste u skladu s Direktivom 2002/46/EZ, Uredbom (EZ) br. 1925/2006 ili Uredbom (EU) br. 609/2013:
  ako je primijenjen novi proizvodni postupak iz točke (i) ili ako sadrže nanomaterijale koji sadrže ili se sastoje od „proizvedenih nanomaterijala”; |
| --- | --- |

iii)

vitamine, minerale i druge tvari koje se koriste u skladu s Direktivom 2002/46/EZ, Uredbom (EZ) br. 1925/2006 ili Uredbom (EU) br. 609/2013:

ako je primijenjen novi proizvodni postupak iz točke (i) ili ako sadrže nanomaterijale koji sadrže ili se sastoje od „proizvedenih nanomaterijala”;

| iv) | svu hranu koja se prije 15. svibnja 1997. koristila isključivo u dodatcima prehrani unutar Unije ako je namijenjena korištenju u hrani koja nije dodatak prehrani kako je definirano u članku 2. točki (a) Direktive 2002/46/EZ.” |
| --- | --- |

iv)

svu hranu koja se prije 15. svibnja 1997. koristila isključivo u dodatcima prehrani unutar Unije ako je namijenjena korištenju u hrani koja nije dodatak prehrani kako je definirano u članku 2. točki (a) Direktive 2002/46/EZ.”

| 2.3.6 | Prijedlog uključuje i druge definicije temeljnih pojmova poput „tradicionalne hrane iz treće zemlje” i „povijesti sigurne uporabe hrane”. |
| --- | --- |

2.3.6

Prijedlog uključuje i druge definicije temeljnih pojmova poput „tradicionalne hrane iz treće zemlje” i „povijesti sigurne uporabe hrane”.

| 2.3.7 | Nova će hrana podlijegati procjeni sigurnosti i odobrenju putem usklađenog postupka. |
| --- | --- |

2.3.7

Nova će hrana podlijegati procjeni sigurnosti i odobrenju putem usklađenog postupka.

| 2.3.8 | Utvrđuje se da će se u EU-u na tržište moći staviti samo nova hrana upisana u popis Unije, ako ispunjava sljedeće uvjete:






  — | da ne predstavlja opasnost za sigurnost, na temelju raspoloživih znanstvenih dokaza; |
| --- | --- | --- |

2.3.8

Utvrđuje se da će se u EU-u na tržište moći staviti samo nova hrana upisana u popis Unije, ako ispunjava sljedeće uvjete:

—

da ne predstavlja opasnost za sigurnost, na temelju raspoloživih znanstvenih dokaza;

| — | da ne dovodi potrošača u zabludu; |
| --- | --- |

—

da ne dovodi potrošača u zabludu;

| — | da nije nepovoljna s nutricionističkog gledišta u odnosu na tradicionalnu hranu ako je treba zamijeniti. |
| --- | --- |

—

da nije nepovoljna s nutricionističkog gledišta u odnosu na tradicionalnu hranu ako je treba zamijeniti.

| 2.3.9 | Postojeći sustav pojedinačnih dozvola zamjenjuje se sustavom općih dozvola. |
| --- | --- |

2.3.9

Postojeći sustav pojedinačnih dozvola zamjenjuje se sustavom općih dozvola.

| 2.3.10 | Svi zahtjevi za odobrenje nove hrane podnosit će se Komisiji, koja će zatražiti znanstveno mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (eng. kratica EFSA) o procjeni rizika. Komisija će na temelju mišljenja EFSA-e razmotriti uvrštavanje nove hrane u popis Unije za novu hranu, a u toj joj zadaći pomaže Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja (SCFCAH). |
| --- | --- |

2.3.10

Svi zahtjevi za odobrenje nove hrane podnosit će se Komisiji, koja će zatražiti znanstveno mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (eng. kratica EFSA) o procjeni rizika. Komisija će na temelju mišljenja EFSA-e razmotriti uvrštavanje nove hrane u popis Unije za novu hranu, a u toj joj zadaći pomaže Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja (SCFCAH).

| 2.3.11 | Za tradicionalnu hranu iz trećih zemalja uvodi se procjena sigurnosti i upravljanje rizikom na temelju povijesti sigurne uporabe hrane u trećoj zemlji tijekom barem 25 godina. |
| --- | --- |

2.3.11

Za tradicionalnu hranu iz trećih zemalja uvodi se procjena sigurnosti i upravljanje rizikom na temelju povijesti sigurne uporabe hrane u trećoj zemlji tijekom barem 25 godina.

| 2.3.12 | U slučaju obrazloženih prigovora na sigurnost tradicionalne hrane iz treće zemlje potrebna je procjena EFSA-e, a zatim slijedi postupak odobravanja koji je sličan standardnom postupku, samo s kraćim rokovima. Komisija, na temelju mišljenja EFSA-e, može nametnuti nadzor nakon stavljanja na tržište ako to sigurnost hrane zahtijeva. |
| --- | --- |

2.3.12

U slučaju obrazloženih prigovora na sigurnost tradicionalne hrane iz treće zemlje potrebna je procjena EFSA-e, a zatim slijedi postupak odobravanja koji je sličan standardnom postupku, samo s kraćim rokovima. Komisija, na temelju mišljenja EFSA-e, može nametnuti nadzor nakon stavljanja na tržište ako to sigurnost hrane zahtijeva.

| 2.3.13 | Prijedlogom se predviđa pravo na zaštitu podataka za razdoblje od najviše pet godina i u opravdanim slučajevima. |
| --- | --- |

2.3.13

Prijedlogom se predviđa pravo na zaštitu podataka za razdoblje od najviše pet godina i u opravdanim slučajevima.

| 2.3.14 | Države članice utvrdit će pravila o kaznama koje će se primjenjivati u slučaju kršenja nacionalnih propisa donesenih u sklopu provedbe odredbi ove direktive. |
| --- | --- |

2.3.14

Države članice utvrdit će pravila o kaznama koje će se primjenjivati u slučaju kršenja nacionalnih propisa donesenih u sklopu provedbe odredbi ove direktive.

3.   Opće napomene

3.1   Kloniranje

| 3.1.1 | EGSO podupire Prijedlog direktive, uzimajući u obzir nedostatna tehničko-znanstvena znanja, probleme povezane s dobrobiti životinja i protivljenje građana i potrošača, iako shvaća da će u dogledno vrijeme biti nužna revizija privremene zabrane kloniranja životinja zbog poboljšanja tehnike i napretka znanosti, međunarodnog konteksta te potrebe da dotični sektori budu konkurentni. |
| --- | --- |

3.1.1

EGSO podupire Prijedlog direktive, uzimajući u obzir nedostatna tehničko-znanstvena znanja, probleme povezane s dobrobiti životinja i protivljenje građana i potrošača, iako shvaća da će u dogledno vrijeme biti nužna revizija privremene zabrane kloniranja životinja zbog poboljšanja tehnike i napretka znanosti, međunarodnog konteksta te potrebe da dotični sektori budu konkurentni.

| 3.1.2 | EGSO podsjeća da su se države članice obvezale usvojiti potrebne odredbe „da vlasnici ili uzgajivači poduzmu sve odgovarajuće mjere radi osiguranja dobrobiti životinja kako bi zajamčili da se tim životinjama ne nanosi nikakva nepotrebna bol, patnja niti ozljeda”. (1) |
| --- | --- |

3.1.2

EGSO podsjeća da su se države članice obvezale usvojiti potrebne odredbe „da vlasnici ili uzgajivači poduzmu sve odgovarajuće mjere radi osiguranja dobrobiti životinja kako bi zajamčili da se tim životinjama ne nanosi nikakva nepotrebna bol, patnja niti ozljeda”. (1)

| 3.1.3 | EGSO drži da je veoma važno istaknuti odlučujuću ulogu EFSA-e u procjeni mogućih rizika povezanih s uporabom tehnike kloniranja životinja i njezin doprinos u donošenju odluka o uporabi te tehnike. |
| --- | --- |

3.1.3

EGSO drži da je veoma važno istaknuti odlučujuću ulogu EFSA-e u procjeni mogućih rizika povezanih s uporabom tehnike kloniranja životinja i njezin doprinos u donošenju odluka o uporabi te tehnike.

| 3.1.4 | EFSA je utvrdila postojanje problema u pogledu dobrobiti životinja povezanih sa zdravljem zamjenskih majki i samih klonova (visoka stopa pobačaja, disfunkcije posteljice, usađivanje zametka u više zamjenskih majki radi dobivanja jednog klona, pretjerana veličina ploda, neonatalna smrtnost), što kloniranje čini tehnikom s visokom stopom smrtnosti. |
| --- | --- |

3.1.4

EFSA je utvrdila postojanje problema u pogledu dobrobiti životinja povezanih sa zdravljem zamjenskih majki i samih klonova (visoka stopa pobačaja, disfunkcije posteljice, usađivanje zametka u više zamjenskih majki radi dobivanja jednog klona, pretjerana veličina ploda, neonatalna smrtnost), što kloniranje čini tehnikom s visokom stopom smrtnosti.

| 3.1.5 | Kloniranje predstavlja problem za biološku raznolikost i ugrožava genetsko nasljeđe jer povlači za sobom probleme povezane s otpornošću na nove rizike i nove uzročnike zoonoza koji prodiru u Europu (primjerice virus Schmallenberg). |
| --- | --- |

3.1.5

Kloniranje predstavlja problem za biološku raznolikost i ugrožava genetsko nasljeđe jer povlači za sobom probleme povezane s otpornošću na nove rizike i nove uzročnike zoonoza koji prodiru u Europu (primjerice virus Schmallenberg).

| 3.1.6 | EGSO smatra da kloniranje može predstavljati prijetnju kvalitetnoj proizvodnji i održivosti europskog gospodarskog i poljoprivredno-prehrambenog lanca. Osim toga, raširenost kloniranja u poljoprivredne svrhe može dovesti do prijenosa bogatstva s onih koji rade i proizvode na istraživačke centre koji su vlasnici patenata. |
| --- | --- |

3.1.6

EGSO smatra da kloniranje može predstavljati prijetnju kvalitetnoj proizvodnji i održivosti europskog gospodarskog i poljoprivredno-prehrambenog lanca. Osim toga, raširenost kloniranja u poljoprivredne svrhe može dovesti do prijenosa bogatstva s onih koji rade i proizvode na istraživačke centre koji su vlasnici patenata.

3.2   Stavljanje na tržište hrane od klonova životinja

| 3.2.1 | EGSO pozdravlja Prijedlog direktive i priznaje nedostatna tehničko-znanstvena znanja, probleme povezane s dobrobiti životinja i protivljenje građana i udruga potrošača, iako shvaća da će biti nužna revizija privremene zabrane stavljanja na tržište hrane od klonova životinja zbog poboljšanja tehnike i napretka znanosti, međunarodnog konteksta te konkurentnosti sektora u pitanju. |
| --- | --- |

3.2.1

EGSO pozdravlja Prijedlog direktive i priznaje nedostatna tehničko-znanstvena znanja, probleme povezane s dobrobiti životinja i protivljenje građana i udruga potrošača, iako shvaća da će biti nužna revizija privremene zabrane stavljanja na tržište hrane od klonova životinja zbog poboljšanja tehnike i napretka znanosti, međunarodnog konteksta te konkurentnosti sektora u pitanju.

| 3.2.2 | EGSO prepoznaje potrebu zadržavanja povjerenja potrošača, no, s obzirom na nedostatak dovoljno sigurnih analitičkih instrumenata za razlikovanje klonova i njihovih potomaka od tradicionalno uzgojenih životinja, kao i jasnih i sigurnih sustava sljedivosti i označavanja, upozorava na moguće negativne buduće posljedice na tržište proizvoda životinjskog podrijetla. |
| --- | --- |

3.2.2

EGSO prepoznaje potrebu zadržavanja povjerenja potrošača, no, s obzirom na nedostatak dovoljno sigurnih analitičkih instrumenata za razlikovanje klonova i njihovih potomaka od tradicionalno uzgojenih životinja, kao i jasnih i sigurnih sustava sljedivosti i označavanja, upozorava na moguće negativne buduće posljedice na tržište proizvoda životinjskog podrijetla.

| 3.2.3 | EGSO primjećuje da do sada nije podnesen nijedan zahtjev za odobrenje stavljanja na tržište prehrambenih proizvoda dobivenih tehnikom kloniranja. |
| --- | --- |

3.2.3

EGSO primjećuje da do sada nije podnesen nijedan zahtjev za odobrenje stavljanja na tržište prehrambenih proizvoda dobivenih tehnikom kloniranja.

| 3.2.4 | EGSO ističe ulogu EFSA-e u procjeni mogućih rizika povezanih s uporabom tehnike kloniranja. |
| --- | --- |

3.2.4

EGSO ističe ulogu EFSA-e u procjeni mogućih rizika povezanih s uporabom tehnike kloniranja.

| 3.2.5 | EGSO naglašava da procjene koje je provela EFSA ne upućuju na to da postoji ikakva razlika, u pogledu zdravstvene sigurnosti, između mesa i mlijeka od klonova i njihovih potomaka u usporedbi s mesom i mlijekom dobivenim od tradicionalno uzgojenih životinja. |
| --- | --- |

3.2.5

EGSO naglašava da procjene koje je provela EFSA ne upućuju na to da postoji ikakva razlika, u pogledu zdravstvene sigurnosti, između mesa i mlijeka od klonova i njihovih potomaka u usporedbi s mesom i mlijekom dobivenim od tradicionalno uzgojenih životinja.

| 3.2.6 | Razlog zabrane stavljanja na tržište hrane od klonova životinja nisu poznati rizici za zdravstvenu sigurnost već moralna pitanja i dobrobit životinja. |
| --- | --- |

3.2.6

Razlog zabrane stavljanja na tržište hrane od klonova životinja nisu poznati rizici za zdravstvenu sigurnost već moralna pitanja i dobrobit životinja.

3.3   Nova hrana

| 3.3.1 | EGSO pozdravlja prijedlog izmjene važećih propisa o novoj hrani budući da su oni doneseni 1997. godine te da su se u posljednjih 17 godina pojavile važne inovacije. |
| --- | --- |

3.3.1

EGSO pozdravlja prijedlog izmjene važećih propisa o novoj hrani budući da su oni doneseni 1997. godine te da su se u posljednjih 17 godina pojavile važne inovacije.

| 3.3.2 | EGSO smatra da Prijedlog mora biti dovoljno jasan i potpun kako bi ga gospodarski subjekti mogli primjenjivati. |
| --- | --- |

3.3.2

EGSO smatra da Prijedlog mora biti dovoljno jasan i potpun kako bi ga gospodarski subjekti mogli primjenjivati.

| 3.3.3 | EGSO drži da je za napredak jedinstvenog tržišta potrebno i poželjno uspostavljanje centraliziranog postupka odobravanja i usklađenog sustava kazni. |
| --- | --- |

3.3.3

EGSO drži da je za napredak jedinstvenog tržišta potrebno i poželjno uspostavljanje centraliziranog postupka odobravanja i usklađenog sustava kazni.

| 3.3.4 | EGSO čestita Komisiji na davanju istaknute uloge EFSA-i u procjeni opasnosti nove hrane, što će pridonijeti sigurnosti i zaštiti potrošača i same industrije. |
| --- | --- |

3.3.4

EGSO čestita Komisiji na davanju istaknute uloge EFSA-i u procjeni opasnosti nove hrane, što će pridonijeti sigurnosti i zaštiti potrošača i same industrije.

| 3.3.5 | EGSO smatra nedovoljno jasnim pojam „hrane koja se u znatnijoj mjeri koristi za prehranu ljudi”. |
| --- | --- |

3.3.5

EGSO smatra nedovoljno jasnim pojam „hrane koja se u znatnijoj mjeri koristi za prehranu ljudi”.

| 3.3.6 | EGSO primjećuje potrebu uspostavljanja kriterija koji bi opravdali „povijest sigurne uporabe hrane u trećoj zemlji”, što je nužan uvjet za odobrenje tradicionalne hrane iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

3.3.6

EGSO primjećuje potrebu uspostavljanja kriterija koji bi opravdali „povijest sigurne uporabe hrane u trećoj zemlji”, što je nužan uvjet za odobrenje tradicionalne hrane iz trećih zemalja.

| 3.3.7 | EGSO izražava zabrinutost u pogledu povjerljivosti podataka koje podnositelj zahtjeva dostavlja u svrhu odobrenja nove hrane. |
| --- | --- |

3.3.7

EGSO izražava zabrinutost u pogledu povjerljivosti podataka koje podnositelj zahtjeva dostavlja u svrhu odobrenja nove hrane.

| 3.3.8 | EGSO smatra potrebnim produbiti i razjasniti prijelazne mjere predviđene Prijedlogom. |
| --- | --- |

3.3.8

EGSO smatra potrebnim produbiti i razjasniti prijelazne mjere predviđene Prijedlogom.

| 3.3.9 | EGSO smatra bitnim da Komisiji u radu pomaže SCFCAH. |
| --- | --- |

3.3.9

EGSO smatra bitnim da Komisiji u radu pomaže SCFCAH.

4.   Posebne napomene

4.1   Kloniranje

| 4.1.1 | Kloniranje nije tehnika koja se u EU-u trenutačno rabi u svrhu proizvodnje. |
| --- | --- |

4.1.1

Kloniranje nije tehnika koja se u EU-u trenutačno rabi u svrhu proizvodnje.

| 4.1.2 | Međutim, kloniranje se vrši u državama poput Argentine, Brazila, Kanade i SAD-a, iako one nisu mogle točno naznačiti u kojoj se mjeri proizvode klonirane životinje. |
| --- | --- |

4.1.2

Međutim, kloniranje se vrši u državama poput Argentine, Brazila, Kanade i SAD-a, iako one nisu mogle točno naznačiti u kojoj se mjeri proizvode klonirane životinje.

| 4.1.3 | Građani Unije očitovali su se, uglavnom negativno, o korištenju tehnike kloniranja za razmnožavanje u svrhu proizvodnje. |
| --- | --- |

4.1.3

Građani Unije očitovali su se, uglavnom negativno, o korištenju tehnike kloniranja za razmnožavanje u svrhu proizvodnje.

| 4.1.4 | Budući da se Prijedlogom direktive uvodi privremena zabrana kloniranja životinja i stavljanja na tržište klonova životinja i klonova zametaka u EU-u, države članice moraju donijeti potrebne mjere za uzorkovanje i nadzor kako bi se osigurala provedba dogovorene mjere. |
| --- | --- |

4.1.4

Budući da se Prijedlogom direktive uvodi privremena zabrana kloniranja životinja i stavljanja na tržište klonova životinja i klonova zametaka u EU-u, države članice moraju donijeti potrebne mjere za uzorkovanje i nadzor kako bi se osigurala provedba dogovorene mjere.

| 4.1.5 | U ovom području ne postoji još potvrđena, odobrena i usklađena analitička metodologija. Stoga smatramo nužnim da Komisija i države članice poduzmu potrebne korake u tom pogledu. |
| --- | --- |

4.1.5

U ovom području ne postoji još potvrđena, odobrena i usklađena analitička metodologija. Stoga smatramo nužnim da Komisija i države članice poduzmu potrebne korake u tom pogledu.

| 4.1.6 | EGSO također poziva države članice da usklade pravila o kaznama koje će se primjenjivati u slučaju kršenja propisa, kako bi se izbjegla pojava područja koja će biti popustljivija ili blaža u tom smislu, što bi moglo izazvati „natjecanje u snižavanju standarda” između njih. |
| --- | --- |

4.1.6

EGSO također poziva države članice da usklade pravila o kaznama koje će se primjenjivati u slučaju kršenja propisa, kako bi se izbjegla pojava područja koja će biti popustljivija ili blaža u tom smislu, što bi moglo izazvati „natjecanje u snižavanju standarda” između njih.

4.2   Stavljanje na tržište hrane od klonova životinja

| 4.2.1 | Budući da se Prijedlogom direktive uvodi privremena zabrana kloniranja životinja i stavljanja na tržište klonova životinja i klonova zametaka u EU-u, države članice moraju donijeti potrebne mjere za uzorkovanje i nadzor kako bi se osigurala provedba dogovorene mjere. |
| --- | --- |

4.2.1

Budući da se Prijedlogom direktive uvodi privremena zabrana kloniranja životinja i stavljanja na tržište klonova životinja i klonova zametaka u EU-u, države članice moraju donijeti potrebne mjere za uzorkovanje i nadzor kako bi se osigurala provedba dogovorene mjere.

| 4.2.2 | U ovom području ne postoji još potvrđena, odobrena i usklađena analitička metodologija. Stoga smatramo nužnim da Komisija i države članice poduzmu potrebne korake u tom pogledu. |
| --- | --- |

4.2.2

U ovom području ne postoji još potvrđena, odobrena i usklađena analitička metodologija. Stoga smatramo nužnim da Komisija i države članice poduzmu potrebne korake u tom pogledu.

4.3   Nova hrana

4.3.1   Definicija nove hrane

EGSO smatra da se definicija nove hrane iz Prijedloga temelji na konzumaciji i da bi morala biti preciznija kako bi se izbjeglo da u nju uđu prehrambeni proizvodi koji nisu nova hrana (npr. pizza novog sastava).

4.3.2   Pojam značajne promjene

EGSO primjećuje da bi se trebali navesti kriteriji za određivanje onoga što čini značajnu promjenu radi utvrđivanja je li određena nova hrana obuhvaćena područjem primjene Prijedloga.

4.3.3   Pojam „u znatnijoj mjeri za prehranu ljudi”

EGSO izražava svoju zbunjenost pojmom „u znatnijoj mjeri za prehranu ljudi” zbog njegove neodređenosti (U jednoj regiji? U jednoj državi? Na jednom zemljopisnom području? U odnosu na određenu populaciju?).

4.3.4   Centralizirani postupak odobravanja

U prijašnjem mišljenju (2) koje je u načelu i dalje na snazi, EGSO je u tom pogledu naznačio sljedeće: „Neophodno je da se procjena i odobravanje nove hrane centraliziraju (EFSA i Komisija), no također bi se trebao uspostaviti jednostavan, učinkovit i podroban postupak s utvrđenim rokovima...”

Iako se u Prijedlogu iznose neki rokovi (npr. devet mjeseci da EFSA izda mišljenje, narednih devet mjeseci da Komisija usvoji odgovarajući provedbeni akt za odobravanje nove hrane), potrebna je veća jasnoća i preciznost kako bi gospodarski subjekt bio upoznat s pojedinostima statusa podnesenog zahtjeva.

4.3.5   Popisi

U navedenom mišljenju EGSO je u tom pogledu naznačio sljedeće: „Inicijativom o sastavljanju popisa (...) koji će uključivati novu hranu pridonijet će se boljim saznanjima potrošača i većoj pravnoj sigurnosti gospodarskih subjekata. Model popisa ne predstavlja novost, s obzirom na to da im se sve češće pribjegava (dovoljno je vidjeti, između ostalih, Uredbu o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama koje se navode na hrani i Uredbu o dodavanju vitamina i minerala hrani).”

Ova napomena i dalje u potpunosti vrijedi, osim što Komisija sad predlaže jedinstveni popis, a ne dva odvojena popisa.

4.3.6   Zaštita intelektualnog vlasništva

U navedenom mišljenju EGSO naznačuje sljedeće: „Razvoj nove hrane zahtijeva veliku predanost i ulaganje poduzeća u istraživanje i razvoj, a za to nisu dovoljni samo jednostavni, brzi i financijski izvedivi postupci, već se znanja i razvoj novih rješenja moraju zaštititi na način da to ne koči konkurentnost. Opseg zaštite podataka na koju će, sukladno Prijedlogu, poduzeća imati pravo (odnosi se isključivo na odobrenja, što je sa zahtjevima koji na kraju budu odbijeni itd.) nije jasno definiran.”

Osim toga, u navedenom mišljenju naznačeno je sljedeće: „Bude li buduća uredba raspolagala instrumentom poput zaštite podataka, poduzeća će osjećati sigurnost u pogledu ekonomskih i ljudskih resursa namijenjenih razvoju novih rješenja. Zaštitu podataka doživljavat će kao instrument koji im pruža potrebnu zaštitu kako bi nastavila s inovacijama i bila sve konkurentnija, s obzirom na sve zahtjevniju prirodu tržišta i potrošača.”

Ove napomene i dalje u potpunosti vrijede.

Bruxelles, 30. travnja 2014.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Direktiva Vijeća 98/58/EZ (članak 3.).

1

(2)  SL C 224 od 30.8.2008., str.81.

2

---

| 12.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 311/82 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 311/82

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije – Izgradnja središnje prometne mreže: koridori središnje mreže i Instrument za povezivanje Europe

COM(2013) 940 final

2014/C 311/13

Izvjestitelj: Pierre-Jean COULON

Suizvjestitelj: Stefan BACK

Dana 13. veljače 2014., sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska komisija odlučila je savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o

Komunikaciji Komisije – Izgradnja središnje prometne mreže: koridori središnje mreže i Instrument za povezivanje Europe

COM(2013) 940 final.

Stručna skupina za prijevoz, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila dana 11. travnja 2014.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 498. plenarnom zasjedanju održanom 29. i 30. travnja 2014. (sjednica od 29. travnja), s 209 glasa za, 4 protiv i 4 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1 | EGSO pozdravlja Komunikaciju kao važnu i korisnu podršku uspostavi koridorâ središnje mreže i provedbi prethodno definiranih projekata u sklopu mreže, kao što je definirano u Dijelu I. Priloga I. Uredbe o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe (Uredba o CEF-u, (EU) br. 1316/2013), na temelju kriterija postavljenih u Uredbi o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže kojom se van snage stavlja Odluka br. 661/2010/EU (Smjernice – Uredba (EU) br. 1315/2013). |
| --- | --- |

1.1

EGSO pozdravlja Komunikaciju kao važnu i korisnu podršku uspostavi koridorâ središnje mreže i provedbi prethodno definiranih projekata u sklopu mreže, kao što je definirano u Dijelu I. Priloga I. Uredbe o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe (Uredba o CEF-u, (EU) br. 1316/2013), na temelju kriterija postavljenih u Uredbi o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže kojom se van snage stavlja Odluka br. 661/2010/EU (Smjernice – Uredba (EU) br. 1315/2013).

| 1.2 | EGSO je zadovoljan što je Komunikacija usmjerena na sustav upravljanja kao ključni pokretač učinkovite provedbe i što pruža podršku razvoju planova rada za koridore središnje mreže; to smatra korakom naprijed u usklađenom prekograničnom planiranju za koridore kako bi se postigli usklađeni kapaciteti i izbjegla uska grla. |
| --- | --- |

1.2

EGSO je zadovoljan što je Komunikacija usmjerena na sustav upravljanja kao ključni pokretač učinkovite provedbe i što pruža podršku razvoju planova rada za koridore središnje mreže; to smatra korakom naprijed u usklađenom prekograničnom planiranju za koridore kako bi se postigli usklađeni kapaciteti i izbjegla uska grla.

| 1.3 | EGSO naglašava važnost skladne i učinkovite interakcije koordinatora (čije će aktivnosti biti od ključne važnosti za učinkovitu provedbu), foruma za koridore i njihovih radnih skupina te, naročito, javnih i privatnih dionika na različitim razinama, uključivši i civilno društvo. |
| --- | --- |

1.3

EGSO naglašava važnost skladne i učinkovite interakcije koordinatora (čije će aktivnosti biti od ključne važnosti za učinkovitu provedbu), foruma za koridore i njihovih radnih skupina te, naročito, javnih i privatnih dionika na različitim razinama, uključivši i civilno društvo.

| 1.4 | EGSO uviđa da će biti izuzetno teško osigurati nesmetanu i suvislu koordinaciju s obzirom na geografski opseg koridora središnje mreže i potrebu za usklađenošću s drugim inicijativama, na primjer teretnim željezničkim koridorima uspostavljenima Uredbom (EZ) 913/2010, inicijativom NAIADES II. za razvoj unutarnjih plovnih putova, morskim autocestama i sustavom ERTMS za upravljanje željezničkim prometom, kao i potrebom za uključivanjem privatnih i javnih dionika. Ipak, čini se da postoje instrumenti za rješavanje tog problema, na primjer radne skupine. |
| --- | --- |

1.4

EGSO uviđa da će biti izuzetno teško osigurati nesmetanu i suvislu koordinaciju s obzirom na geografski opseg koridora središnje mreže i potrebu za usklađenošću s drugim inicijativama, na primjer teretnim željezničkim koridorima uspostavljenima Uredbom (EZ) 913/2010, inicijativom NAIADES II. za razvoj unutarnjih plovnih putova, morskim autocestama i sustavom ERTMS za upravljanje željezničkim prometom, kao i potrebom za uključivanjem privatnih i javnih dionika. Ipak, čini se da postoje instrumenti za rješavanje tog problema, na primjer radne skupine.

| 1.5 | Imajući na umu ulogu EGSO-a kao poveznice između institucija EU-a i civilnog društva te uzimajući u obzir inicijativu za pokretanje participativnog dijaloga s civilnim društvom o provedbi Bijele knjige o prometnoj politici iz 2011. godine (1), smatramo da bi sudjelovanje predstavnika EGSO-a u radu pojedinačnih foruma za koridore donijelo dodatnu vrijednost. |
| --- | --- |

1.5

Imajući na umu ulogu EGSO-a kao poveznice između institucija EU-a i civilnog društva te uzimajući u obzir inicijativu za pokretanje participativnog dijaloga s civilnim društvom o provedbi Bijele knjige o prometnoj politici iz 2011. godine (1), smatramo da bi sudjelovanje predstavnika EGSO-a u radu pojedinačnih foruma za koridore donijelo dodatnu vrijednost.

| 1.6 | U tom kontekstu, EGSO naglašava da je važno da se sustav upravljanja smatra razumljivim i transparentnim. EGSO vjeruje da će se poduzeti odgovarajući napori kako bi se osiguralo da se ovaj važni cilj postigne i tako poveća interes javnosti i javna podrška provedbi mreže TEN-T. |
| --- | --- |

1.6

U tom kontekstu, EGSO naglašava da je važno da se sustav upravljanja smatra razumljivim i transparentnim. EGSO vjeruje da će se poduzeti odgovarajući napori kako bi se osiguralo da se ovaj važni cilj postigne i tako poveća interes javnosti i javna podrška provedbi mreže TEN-T.

| 1.7 | EGSO skreće pažnju na važnu ulogu koju bi temeljite i nepristrane preliminarne projektne studije mogle odigrati kao dio okvira za transparentni dijalog. Također bi se trebala razmotriti potreba za mehanizmom za rješavanje sporova. |
| --- | --- |

1.7

EGSO skreće pažnju na važnu ulogu koju bi temeljite i nepristrane preliminarne projektne studije mogle odigrati kao dio okvira za transparentni dijalog. Također bi se trebala razmotriti potreba za mehanizmom za rješavanje sporova.

| 1.8 | Ipak, EGSO smatra suštinski neučinkovitim sustav upravljanja koji u svakom trenutku donošenja odluka u potpunosti ovisi o pristanku država članica i nema podršku jakog sustava koji bi osigurao primjenu zakona u slučajevima kad ciljevi određeni Smjernicama ili Uredbom o CEF-u nisu provedeni na odgovarajući način. |
| --- | --- |

1.8

Ipak, EGSO smatra suštinski neučinkovitim sustav upravljanja koji u svakom trenutku donošenja odluka u potpunosti ovisi o pristanku država članica i nema podršku jakog sustava koji bi osigurao primjenu zakona u slučajevima kad ciljevi određeni Smjernicama ili Uredbom o CEF-u nisu provedeni na odgovarajući način.

| 1.9 | Imajući na umu neobvezujući karakter sustava upravljanja, izgrađenog na dogovoru postignutom između država članica i vlasnika infrastrukture, kao neophodnog preduvjeta za donošenje osnovnih odluka o razvoju infrastrukture i novoj gradnji, sufinanciranje u EU-u dobiva naročito na važnosti. Po mišljenju EGSO-a, sufinanciranje se u EU-u mora sustavno koristiti kao način sklapanja dogovora o gradnji i njenom pravovremenom dovršenju. Tu se upućuje na dole navedenu točku 4.7. |
| --- | --- |

1.9

Imajući na umu neobvezujući karakter sustava upravljanja, izgrađenog na dogovoru postignutom između država članica i vlasnika infrastrukture, kao neophodnog preduvjeta za donošenje osnovnih odluka o razvoju infrastrukture i novoj gradnji, sufinanciranje u EU-u dobiva naročito na važnosti. Po mišljenju EGSO-a, sufinanciranje se u EU-u mora sustavno koristiti kao način sklapanja dogovora o gradnji i njenom pravovremenom dovršenju. Tu se upućuje na dole navedenu točku 4.7.

| 1.10 | Isto tako, EGSO je zabrinut zbog nedovoljne količine proračunskih sredstava dostupnih na razini EU-a, sporosti razvijanja alternativnih mehanizama financiranja, poput projektnih obveznica i privatnih i javnih partnerstava te njihovih nejasnih izgleda. |
| --- | --- |

1.10

Isto tako, EGSO je zabrinut zbog nedovoljne količine proračunskih sredstava dostupnih na razini EU-a, sporosti razvijanja alternativnih mehanizama financiranja, poput projektnih obveznica i privatnih i javnih partnerstava te njihovih nejasnih izgleda.

2.   Uvod

| 2.1 | U prosincu 2013. godine, Europski parlament i Vijeće usvojili su Smjernice i Uredbu o CEF-u. |
| --- | --- |

2.1

U prosincu 2013. godine, Europski parlament i Vijeće usvojili su Smjernice i Uredbu o CEF-u.

| 2.2 | Smjernice pružaju novi okvir za izgradnju multimodalne prekogranične infrastrukturne mreže kako bi se olakšala održiva mobilnost ljudi i dobara unutar EU-a uz učinkovito trošenje resursa i time poboljšala pristupačnost i konkurentnost Europske unije u razdoblju 2030. – 2050. |
| --- | --- |

2.2

Smjernice pružaju novi okvir za izgradnju multimodalne prekogranične infrastrukturne mreže kako bi se olakšala održiva mobilnost ljudi i dobara unutar EU-a uz učinkovito trošenje resursa i time poboljšala pristupačnost i konkurentnost Europske unije u razdoblju 2030. – 2050.

| 2.3 | EU-ovo sufinanciranje projekata prometne infrastrukture i s time povezanih prioriteta u sklopu Višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014. – 2020. izloženo je u Uredbi o CEF-u. |
| --- | --- |

2.3

EU-ovo sufinanciranje projekata prometne infrastrukture i s time povezanih prioriteta u sklopu Višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014. – 2020. izloženo je u Uredbi o CEF-u.

| 2.4 | Smjernice i Uredba o CEF-u zajedno čine važan element provedbe ciljeva Bijele knjige o prometnoj politici iz 2011. godine. |
| --- | --- |

2.4

Smjernice i Uredba o CEF-u zajedno čine važan element provedbe ciljeva Bijele knjige o prometnoj politici iz 2011. godine.

| 2.5 | Glavni su ciljevi Komunikacije „Izgradnja središnje prometne mreže: koridori središnje mreže i Instrument za povezivanje Europe (COM (2013)940)” (dalje u tekstu: Komunikacija) sljedeći:






  — | objasniti kako Komisija namjerava podržati uspostavu koridora središnje mreže i njihovu upravnu strukturu. |
| --- | --- | --- |

2.5

Glavni su ciljevi Komunikacije „Izgradnja središnje prometne mreže: koridori središnje mreže i Instrument za povezivanje Europe (COM (2013)940)” (dalje u tekstu: Komunikacija) sljedeći:

—

objasniti kako Komisija namjerava podržati uspostavu koridora središnje mreže i njihovu upravnu strukturu.

| — | pružiti informacije o dostupnim proračunskim sredstvima, razvoju financijskih instrumenata te financijskim prioritetima. |
| --- | --- |

—

pružiti informacije o dostupnim proračunskim sredstvima, razvoju financijskih instrumenata te financijskim prioritetima.

| — | dati smjernice podnositeljima zahtjeva i korisnicima za upravljanje projektima i o očekivanjima Komisije. |
| --- | --- |

—

dati smjernice podnositeljima zahtjeva i korisnicima za upravljanje projektima i o očekivanjima Komisije.

| 2.6 | Kao dodatak Komunikaciji, Komisija je objavila i Radni dokument osoblja Komisije u kojem predstavlja metodologiju planiranja korištenu za utvrđivanje zajedničkih i središnjih mreža iznesenih u Smjernicama (SWD (2013)542). |
| --- | --- |

2.6

Kao dodatak Komunikaciji, Komisija je objavila i Radni dokument osoblja Komisije u kojem predstavlja metodologiju planiranja korištenu za utvrđivanje zajedničkih i središnjih mreža iznesenih u Smjernicama (SWD (2013)542).

3.   Glavni elementi Komunikacije

| 3.1 | Komunikacija objašnjava ulogu i funkcioniranje koridora središnje mreže. Ona naglašava ulogu europskih koordinatora, kao i ulogu foruma za koridore, eventualno zajedno s radnim skupinama, kao savjetodavnog tijela i poveznice između koordinatora i država članica EU-a, svih razina vlasti i drugih dionika. |
| --- | --- |

3.1

Komunikacija objašnjava ulogu i funkcioniranje koridora središnje mreže. Ona naglašava ulogu europskih koordinatora, kao i ulogu foruma za koridore, eventualno zajedno s radnim skupinama, kao savjetodavnog tijela i poveznice između koordinatora i država članica EU-a, svih razina vlasti i drugih dionika.

| 3.2 | Opisuje se uloga koordinatora i foruma u sastavljaju plana rada za svaki pojedinačni koridor do prosinca 2014., kao i ključna uloga država članica tijekom cijelog procesa provedbe, uključujući i sastav foruma i odobrenje plana rada. Plan rada će se revidirati 2017. godine, u isto vrijeme kao i plan rada koji Komisija uspostavlja za provedbu Uredbe o CEF-u, te ponovo 2023. godine. U planu rada analizirat će se trenutna situacija u koridoru i definirati potrebe poput problema uskih grla i interoperabilnosti, kao i administrativne i slične prepreke koje stoje na putu optimalnim i održivim multimodalnim prijevoznim uslugama, te će se predložiti rješenja, uključujući i financiranje. |
| --- | --- |

3.2

Opisuje se uloga koordinatora i foruma u sastavljaju plana rada za svaki pojedinačni koridor do prosinca 2014., kao i ključna uloga država članica tijekom cijelog procesa provedbe, uključujući i sastav foruma i odobrenje plana rada. Plan rada će se revidirati 2017. godine, u isto vrijeme kao i plan rada koji Komisija uspostavlja za provedbu Uredbe o CEF-u, te ponovo 2023. godine. U planu rada analizirat će se trenutna situacija u koridoru i definirati potrebe poput problema uskih grla i interoperabilnosti, kao i administrativne i slične prepreke koje stoje na putu optimalnim i održivim multimodalnim prijevoznim uslugama, te će se predložiti rješenja, uključujući i financiranje.

| 3.3 | Komunikacija također ukratko spominje dva horizontalna koordinatora, za morske autoceste i ERMTS, zajednički željeznički signalizacijski sustav. |
| --- | --- |

3.3

Komunikacija također ukratko spominje dva horizontalna koordinatora, za morske autoceste i ERMTS, zajednički željeznički signalizacijski sustav.

| 3.4 | Ona također naglašava važnost suradnje između koridora središnje mreže i devet teretnih željezničkih koridora uspostavljenih Uredbom (EZ) 913/2010, koji bi trebali biti zastupljeni u Forumu za koridor središnje mreže. Spominju se i drugi projekti i izražava nada da će dionici uključeni u njih pokazati interes za forume o koridorima i doprinijeti planu rada za koridore. |
| --- | --- |

3.4

Ona također naglašava važnost suradnje između koridora središnje mreže i devet teretnih željezničkih koridora uspostavljenih Uredbom (EZ) 913/2010, koji bi trebali biti zastupljeni u Forumu za koridor središnje mreže. Spominju se i drugi projekti i izražava nada da će dionici uključeni u njih pokazati interes za forume o koridorima i doprinijeti planu rada za koridore.

| 3.5 | Inicijativa Marco Polo se nastavlja, ali će se financirati u okviru inovativnih i održivih teretnih usluga koje pokrivaju Smjernice i koje se financiraju na temelju Uredbe o CEF-u. |
| --- | --- |

3.5

Inicijativa Marco Polo se nastavlja, ali će se financirati u okviru inovativnih i održivih teretnih usluga koje pokrivaju Smjernice i koje se financiraju na temelju Uredbe o CEF-u.

| 3.6 | Ostatak Komunikacije bavi se s financijskim prioritetima u skladu s Uredbom o CEF-u, gdje se prioritet daje projektima koji se tiču koridora (prekograničnost, uska grla i multimodalnost). Sadrži i pregled prioriteta za financiranje izvan okvira koridora, uključujući i malu količinu sredstava za projekte zajedničke mreže. |
| --- | --- |

3.6

Ostatak Komunikacije bavi se s financijskim prioritetima u skladu s Uredbom o CEF-u, gdje se prioritet daje projektima koji se tiču koridora (prekograničnost, uska grla i multimodalnost). Sadrži i pregled prioriteta za financiranje izvan okvira koridora, uključujući i malu količinu sredstava za projekte zajedničke mreže.

| 3.7 | Komunikacija navodi načela upravljanja bespovratnim sredstvima, zatim što se očekuje od projekta te činjenicu da će Komisija zadržati pravo djelomičnog financiranja nekog projekta ako on sadrži elemente koji ne potpadaju pod utvrđene prioritete. Uslijed kašnjenja ili lošeg upravljanja projektom, može doći do smanjenja sredstava ili njihovog povlačenja i preraspodjele. Količina sredstava za financiranje radova koji se odvijaju unutar gornjih granica određenih Uredbom o CEF-u većinom će se temeljiti na analizi troškova i koristi te njihovoj važnosti za radne planove koridora. |
| --- | --- |

3.7

Komunikacija navodi načela upravljanja bespovratnim sredstvima, zatim što se očekuje od projekta te činjenicu da će Komisija zadržati pravo djelomičnog financiranja nekog projekta ako on sadrži elemente koji ne potpadaju pod utvrđene prioritete. Uslijed kašnjenja ili lošeg upravljanja projektom, može doći do smanjenja sredstava ili njihovog povlačenja i preraspodjele. Količina sredstava za financiranje radova koji se odvijaju unutar gornjih granica određenih Uredbom o CEF-u većinom će se temeljiti na analizi troškova i koristi te njihovoj važnosti za radne planove koridora.

| 3.8 | Od ukupno 26,3 milijarde eura namijenjenih za mrežu TEN-T u razdoblju 2014. – 2020., svota od 11,3 milijarde eura rezervirana je za države koje zadovoljavaju uvjete za financiranje iz kohezijskog fonda. Ta su sredstva u potpunosti namijenjena unaprijed definiranim projektima središnje mreže u tim državama, kao što je definirano u Prilogu I. Uredbe o CEF-u, a dodjeljivat će se u skladu s načelima Kohezijskog fonda za dodjelu sredstava pojedinačnim zemljama u razdoblju 2014. – 2016. Zbog primjene načela kohezijskog fonda, financijska pomoć bit će iznad uobičajenih gornjih granica određenih za TEN-T. U ostalim slučajevima, načela upravljanja bit će ista. Poduzet će se poseban napor da se u državama koje zadovoljavaju uvjete za financiranje iz kohezijskog fonda podrže programske aktivnosti. |
| --- | --- |

3.8

Od ukupno 26,3 milijarde eura namijenjenih za mrežu TEN-T u razdoblju 2014. – 2020., svota od 11,3 milijarde eura rezervirana je za države koje zadovoljavaju uvjete za financiranje iz kohezijskog fonda. Ta su sredstva u potpunosti namijenjena unaprijed definiranim projektima središnje mreže u tim državama, kao što je definirano u Prilogu I. Uredbe o CEF-u, a dodjeljivat će se u skladu s načelima Kohezijskog fonda za dodjelu sredstava pojedinačnim zemljama u razdoblju 2014. – 2016. Zbog primjene načela kohezijskog fonda, financijska pomoć bit će iznad uobičajenih gornjih granica određenih za TEN-T. U ostalim slučajevima, načela upravljanja bit će ista. Poduzet će se poseban napor da se u državama koje zadovoljavaju uvjete za financiranje iz kohezijskog fonda podrže programske aktivnosti.

| 3.9 | Na kraju, Komunikacija daje kratak opis planova razvoja i resursa rezerviranih za razvoj financijskih instrumenata. Zaključak je da će količina sredstava rezerviranih za ovaj projekt uvelike ovisiti o tome u kojoj će mjeri tržište te instrumente apsorbirati. |
| --- | --- |

3.9

Na kraju, Komunikacija daje kratak opis planova razvoja i resursa rezerviranih za razvoj financijskih instrumenata. Zaključak je da će količina sredstava rezerviranih za ovaj projekt uvelike ovisiti o tome u kojoj će mjeri tržište te instrumente apsorbirati.

4.   Opće napomene

| 4.1 | EGSO pozdravlja Komunikaciju kao vrijedan instrument za dionike zainteresirane za razvoj mreže TEN-T. Iako je njezina dodana vrijednost možda najviša za dionike koji se zanimaju za prethodno definirane projekte iz Priloga I. Uredbe o CEF-u i koji čine dio koridora središnje mreže, ili su u njih uključeni, može biti zanimljiv i drugim akterima. |
| --- | --- |

4.1

EGSO pozdravlja Komunikaciju kao vrijedan instrument za dionike zainteresirane za razvoj mreže TEN-T. Iako je njezina dodana vrijednost možda najviša za dionike koji se zanimaju za prethodno definirane projekte iz Priloga I. Uredbe o CEF-u i koji čine dio koridora središnje mreže, ili su u njih uključeni, može biti zanimljiv i drugim akterima.

| 4.2 | U nekim točkama Komunikacija ide u veću širinu od teksta Smjernica i Uredbe o CEF-u, povećavajući mogućnosti proaktivnog sudjelovanja dionika i optimizaciji njihovog planiranja. EGSO primjećuje da je neka od pitanja postavljenih u Komunikaciji postavio EGSO u svojim mišljenjima o prijedlogu Smjernica (2) i prijedlogu Uredbe o CEF-u (3). |
| --- | --- |

4.2

U nekim točkama Komunikacija ide u veću širinu od teksta Smjernica i Uredbe o CEF-u, povećavajući mogućnosti proaktivnog sudjelovanja dionika i optimizaciji njihovog planiranja. EGSO primjećuje da je neka od pitanja postavljenih u Komunikaciji postavio EGSO u svojim mišljenjima o prijedlogu Smjernica (2) i prijedlogu Uredbe o CEF-u (3).

| 4.3 | EGSO smatra da Komunikacija ima sve što treba da bi postala koristan instrument za poticanje provedbe smjernica za mrežu TEN-T i potakla obrasce ponašanja koji će poboljšati prekograničnu suradnju između onih kojih se to tiče, kao i sinergiju između raznih programa navedenih u Komunikaciji. |
| --- | --- |

4.3

EGSO smatra da Komunikacija ima sve što treba da bi postala koristan instrument za poticanje provedbe smjernica za mrežu TEN-T i potakla obrasce ponašanja koji će poboljšati prekograničnu suradnju između onih kojih se to tiče, kao i sinergiju između raznih programa navedenih u Komunikaciji.

| 4.4 | Ipak, EGSO želi napomenuti nekoliko stvari da bi razjasnio pojedine točke kako bi Komunikacija mogla još učinkovitije poslužiti svrsi. |
| --- | --- |

4.4

Ipak, EGSO želi napomenuti nekoliko stvari da bi razjasnio pojedine točke kako bi Komunikacija mogla još učinkovitije poslužiti svrsi.

| 4.5 | Struktura upravljanja koju čine koordinatori, forumi za koridore i planovi rada za svaki koridor središnje mreže, može ubrzati provedbu koridorâ središnje mreže i provesti unaprijed definirane projekte koji se nalaze u sklopu mreže, u skladu s predviđenim planom. Stoga je važno da se struktura upravljanja uspostavi i počne djelovati što je prije moguće. EGSO stoga pozdravlja napore Komunikacije vezane uz planirano pokretanje sustava upravljanja i sastavljanje radnog plana. |
| --- | --- |

4.5

Struktura upravljanja koju čine koordinatori, forumi za koridore i planovi rada za svaki koridor središnje mreže, može ubrzati provedbu koridorâ središnje mreže i provesti unaprijed definirane projekte koji se nalaze u sklopu mreže, u skladu s predviđenim planom. Stoga je važno da se struktura upravljanja uspostavi i počne djelovati što je prije moguće. EGSO stoga pozdravlja napore Komunikacije vezane uz planirano pokretanje sustava upravljanja i sastavljanje radnog plana.

| 4.6 | Međutim, EGSO želi iskoristiti ovu priliku da izrazi žaljenje zbog toga što je sustav upravljanja isprva predložen za koridore središnje mreže, slabiji u usporedbi s prijedlogom sadržanim u smjernicama Komisije (COM/2011/0650 final/2 – 2011/0294 (COD)). Po mišljenju EGSO-a, odgovarajuća kontrola provedbe od vitalne je važnosti. |
| --- | --- |

4.6

Međutim, EGSO želi iskoristiti ovu priliku da izrazi žaljenje zbog toga što je sustav upravljanja isprva predložen za koridore središnje mreže, slabiji u usporedbi s prijedlogom sadržanim u smjernicama Komisije (COM/2011/0650 final/2 – 2011/0294 (COD)). Po mišljenju EGSO-a, odgovarajuća kontrola provedbe od vitalne je važnosti.

| 4.7 | S obzirom na takve okolnosti, EGSO naglašava naročitu važnost strogo određenog planiranja gradnje koje usklađuju i dogovaraju Europska komisija, države članice i vlasnici infrastrukture. To će biti odlučujući čimbenik poboljšanja mreže TEN T. Po mišljenju EGSO-a, jedan od glavnih zadataka koordinatora trebao bi biti da pomaže u tim postupcima usklađivanja kako bi se postigli obvezujući dogovori i da upotrebljava svoj utjecaj kako bi se oni i ispunili. Financiranje EU-a moglo bi se upotrijebiti i za sklapanje ugovora i za njihovu provedbu. |
| --- | --- |

4.7

S obzirom na takve okolnosti, EGSO naglašava naročitu važnost strogo određenog planiranja gradnje koje usklađuju i dogovaraju Europska komisija, države članice i vlasnici infrastrukture. To će biti odlučujući čimbenik poboljšanja mreže TEN T. Po mišljenju EGSO-a, jedan od glavnih zadataka koordinatora trebao bi biti da pomaže u tim postupcima usklađivanja kako bi se postigli obvezujući dogovori i da upotrebljava svoj utjecaj kako bi se oni i ispunili. Financiranje EU-a moglo bi se upotrijebiti i za sklapanje ugovora i za njihovu provedbu.

| 4.8 | S druge strane, EGSO pozdravlja odredbe članka 50. Smjernica o uključenosti javnih i privatnih dionika, kao temelj kulture dijaloga koja se također navodi u Komunikaciji. (4) EGSO ukazuje na važnost ranog početka dijaloga, sa širom javnosti također, kako bi se osigurala transparentnost i izgradilo povjerenje. |
| --- | --- |

4.8

S druge strane, EGSO pozdravlja odredbe članka 50. Smjernica o uključenosti javnih i privatnih dionika, kao temelj kulture dijaloga koja se također navodi u Komunikaciji. (4) EGSO ukazuje na važnost ranog početka dijaloga, sa širom javnosti također, kako bi se osigurala transparentnost i izgradilo povjerenje.

| 4.9 | Što se tiče djelovanja koordinatora, EGSO naglašava važnost njegovih dužnosti i mogućnosti koje se pružaju onima koji tu dužnost obnašaju da razriješe probleme i doprinesu poboljšanju dotičnog koridora. Na koordinatorima je također velika odgovornost da osiguraju da se razvoj koridora bez problema uključi u razvoj jedinstvenog, tehnički interoperabilnog, održivog i djelotvornog europskog prometnog prostora. Da bi se to dogodilo, mora se ispuniti jedan važan preduvjet: koordinatoru treba osigurati odgovarajuće tajničko osoblje. |
| --- | --- |

4.9

Što se tiče djelovanja koordinatora, EGSO naglašava važnost njegovih dužnosti i mogućnosti koje se pružaju onima koji tu dužnost obnašaju da razriješe probleme i doprinesu poboljšanju dotičnog koridora. Na koordinatorima je također velika odgovornost da osiguraju da se razvoj koridora bez problema uključi u razvoj jedinstvenog, tehnički interoperabilnog, održivog i djelotvornog europskog prometnog prostora. Da bi se to dogodilo, mora se ispuniti jedan važan preduvjet: koordinatoru treba osigurati odgovarajuće tajničko osoblje.

| 4.10 | EGSO naglašava da se, kako zbog vjerodostojnosti, tako i da bi se osigurao maksimalan koristan doprinos, u forumu za koridore moraju nalaziti predstavnici svih dioničkih skupina, uključujući nacionalne, regionalne i lokalne vlasti te sudionike na tržištu, poslodavce iz dotičnih sektora, socijalne partnere i korisnike. |
| --- | --- |

4.10

EGSO naglašava da se, kako zbog vjerodostojnosti, tako i da bi se osigurao maksimalan koristan doprinos, u forumu za koridore moraju nalaziti predstavnici svih dioničkih skupina, uključujući nacionalne, regionalne i lokalne vlasti te sudionike na tržištu, poslodavce iz dotičnih sektora, socijalne partnere i korisnike.

| 4.11 | EGSO naglašava važnost dosljednosti između planova rada za koridore i višegodišnjeg radnog plana o kojem Komisija mora donijeti odluku u skladu s Uredbom o CEF-u. EGSO pretpostavlja, međutim, da to neće biti problem s obzirom na zajedničke prioritete postavljene u Komunikaciji i popis unaprijed definiranih projekata iz Priloga I. Uredbe o CEF-u. Budući da se čini da će se ti planovi raditi istovremeno, EGSO naglašava važnost instrukcija koje Komunikacija iznosi u vezi s tim na temelju odredbi Smjernica i Uredbe o CEF-u. |
| --- | --- |

4.11

EGSO naglašava važnost dosljednosti između planova rada za koridore i višegodišnjeg radnog plana o kojem Komisija mora donijeti odluku u skladu s Uredbom o CEF-u. EGSO pretpostavlja, međutim, da to neće biti problem s obzirom na zajedničke prioritete postavljene u Komunikaciji i popis unaprijed definiranih projekata iz Priloga I. Uredbe o CEF-u. Budući da se čini da će se ti planovi raditi istovremeno, EGSO naglašava važnost instrukcija koje Komunikacija iznosi u vezi s tim na temelju odredbi Smjernica i Uredbe o CEF-u.

| 4.12 | EGSO pozdravlja važnost koju Komunikacija s pravom daje usklađivanju aktivnosti vezanih uz Koridor s teretnim željezničkim koridorima (Uredba (EU) br. 913/2010), programom NAIADES II. za unutarnje plovne putove (COM/2013/0623 final), inicijativom za poboljšanje učinkovitosti luka (COM/2013/0295 final) te projektima održivog razvoja, kako bi se izbjeglo udvostručenje posla i stvorile sinergije. EGSO također žali što ta koordinacija nije uređena nikakvim sustavom niti za nju postoje ikakve pravne odredbe, s izuzetkom obveza zacrtanih u smjernicama za suradnju koridora središnje mreže i teretnih željezničkih koridora koje sadrže i odredbu prema kojoj bi relevantni željeznički koridori trebali biti zastupljeni u forumu za koridore. EGSO se pita da li bi bilo korisno barem osigurati da u forumima za koridore budu predstavljeni i drugi projekti, ili programi koji uključuju projekte, relevantni za svaki pojedinačni koridor. Jedan primjer takvog projekta je „Swiftly Green”, prekogranični projekt za zeleni koridor koji je, zbog svoje geografske konfiguracije, relevantan za nordijsko-mediteranski koridor središnje mreže. S obzirom na važnost koju Komunikacija pridaje morskim autocestama, to bi moglo vrijediti i za tekuće projekte morskih autocesta vezanih uz određene koridore. U svakom slučaju, EGSO tvrdi da se, što je više moguće, u obzir mora uzeti već obavljen posao i postojeća infrastruktura. |
| --- | --- |

4.12

EGSO pozdravlja važnost koju Komunikacija s pravom daje usklađivanju aktivnosti vezanih uz Koridor s teretnim željezničkim koridorima (Uredba (EU) br. 913/2010), programom NAIADES II. za unutarnje plovne putove (COM/2013/0623 final), inicijativom za poboljšanje učinkovitosti luka (COM/2013/0295 final) te projektima održivog razvoja, kako bi se izbjeglo udvostručenje posla i stvorile sinergije. EGSO također žali što ta koordinacija nije uređena nikakvim sustavom niti za nju postoje ikakve pravne odredbe, s izuzetkom obveza zacrtanih u smjernicama za suradnju koridora središnje mreže i teretnih željezničkih koridora koje sadrže i odredbu prema kojoj bi relevantni željeznički koridori trebali biti zastupljeni u forumu za koridore. EGSO se pita da li bi bilo korisno barem osigurati da u forumima za koridore budu predstavljeni i drugi projekti, ili programi koji uključuju projekte, relevantni za svaki pojedinačni koridor. Jedan primjer takvog projekta je „Swiftly Green”, prekogranični projekt za zeleni koridor koji je, zbog svoje geografske konfiguracije, relevantan za nordijsko-mediteranski koridor središnje mreže. S obzirom na važnost koju Komunikacija pridaje morskim autocestama, to bi moglo vrijediti i za tekuće projekte morskih autocesta vezanih uz određene koridore. U svakom slučaju, EGSO tvrdi da se, što je više moguće, u obzir mora uzeti već obavljen posao i postojeća infrastruktura.

| 4.13 | Problemi slični onima do kojih dolazi između različitih vrsta koridora ili projekata mogu se pojaviti i kad se koridori središnje mreže sijeku ili preklapaju. EGSO naglašava da je važno naći načine za rješavanje takvih situacija na transparentan način i uz učinkovito korištenje resursa. |
| --- | --- |

4.13

Problemi slični onima do kojih dolazi između različitih vrsta koridora ili projekata mogu se pojaviti i kad se koridori središnje mreže sijeku ili preklapaju. EGSO naglašava da je važno naći načine za rješavanje takvih situacija na transparentan način i uz učinkovito korištenje resursa.

| 4.14 | Također primjećuje inherentnu dvojnost strukture za upravljanje koridorom i odluka o financiranju koje donosi Komisija u skladu sa specifičnim kriterijima i neovisno o strukturi upravljanja koridorom. U tom smislu EGSO cijeni izjavu kojom se u Komunikaciji priznaje da su planovi rada za koridor važni za donošenje odluka o financiranju. |
| --- | --- |

4.14

Također primjećuje inherentnu dvojnost strukture za upravljanje koridorom i odluka o financiranju koje donosi Komisija u skladu sa specifičnim kriterijima i neovisno o strukturi upravljanja koridorom. U tom smislu EGSO cijeni izjavu kojom se u Komunikaciji priznaje da su planovi rada za koridor važni za donošenje odluka o financiranju.

| 4.15 | Konstatirajući praktičnu i formalnu važnost koridora središnje mreže i njihove strukture upravljanja te usmjerenost administrativnih resursa i financijskih sredstava na njih, EGSO bi želio ponoviti pitanje koje je već postavio u svom mišljenju o prijedlogu Smjernica, tj. nisu li koridori središnje mreže ustvari treća i najviša kategorija mreže TEN-T. (5) |
| --- | --- |

4.15

Konstatirajući praktičnu i formalnu važnost koridora središnje mreže i njihove strukture upravljanja te usmjerenost administrativnih resursa i financijskih sredstava na njih, EGSO bi želio ponoviti pitanje koje je već postavio u svom mišljenju o prijedlogu Smjernica, tj. nisu li koridori središnje mreže ustvari treća i najviša kategorija mreže TEN-T. (5)

| 4.16 | EGSO se slaže s prioritetima navedenima u Komunikaciji i prima na znanje visoki prioritet koji se daje željezničkim vezama i vezama morskih autocesta, naročito između otoka ili poluotoka i kopna te mjerama smanjenja emisije stakleničkih plinova u prijevozu. U tom kontekstu, EGSO primjećuje da morske veze preko Baltičkog mora, u Sjevernom moru preko Biskajskog zaljeva te između pojedinih mediteranskih luka skraćuju prijevoz kopnenim putem i/ili razvijaju kombinirani prijevoz. |
| --- | --- |

4.16

EGSO se slaže s prioritetima navedenima u Komunikaciji i prima na znanje visoki prioritet koji se daje željezničkim vezama i vezama morskih autocesta, naročito između otoka ili poluotoka i kopna te mjerama smanjenja emisije stakleničkih plinova u prijevozu. U tom kontekstu, EGSO primjećuje da morske veze preko Baltičkog mora, u Sjevernom moru preko Biskajskog zaljeva te između pojedinih mediteranskih luka skraćuju prijevoz kopnenim putem i/ili razvijaju kombinirani prijevoz.

| 4.17 | EGSO je zabrinut zbog manjkavosti dostupnih proračunskih sredstava EU-a i brojnih pitanja vezanih uz mogućnosti razvoja alternativnih mehanizama financiranja, uključivši projektne obveznice i javno privatna partnerstva. |
| --- | --- |

4.17

EGSO je zabrinut zbog manjkavosti dostupnih proračunskih sredstava EU-a i brojnih pitanja vezanih uz mogućnosti razvoja alternativnih mehanizama financiranja, uključivši projektne obveznice i javno privatna partnerstva.

5.   Posebne napomene

| 5.1 | EGSO primjećuje da se čini da je zbroj iznosa predloženih za EU-ovo sufinanciranje prioriteta izloženih u Komunikaciji viši od količine dostupnih sredstava. Nema nikakvih naznaka da su u obzir uzete mogućnosti korištenja financijskih instrumenata i u kojoj mjeri. |
| --- | --- |

5.1

EGSO primjećuje da se čini da je zbroj iznosa predloženih za EU-ovo sufinanciranje prioriteta izloženih u Komunikaciji viši od količine dostupnih sredstava. Nema nikakvih naznaka da su u obzir uzete mogućnosti korištenja financijskih instrumenata i u kojoj mjeri.

| 5.2 | Komunikacija znatnu važnost pridaje analizi troškova i koristi kao instrument za procjenu projekata. Što se tiče projekata u državama članicama koje zadovoljavaju uvjete za financiranje iz kohezijskog fonda, Komunikacija spominje specifičnu metodu koja se koristi za izračunavanje troškova i koristi pri korištenju kohezijskih fondova. Ta se metoda ne spominje u kontekstu država koje nisu korisnice kohezijskog fonda, u čijem se slučaju spominje priznata metoda. EGSO se pita bi li bilo moguće predložiti jednu ili više preporučenih metoda, na primjer pri objavi poziva za dostavu projekata, čime bi se moglo poboljšati transparentnost i stvoriti jednake uvjete natjecanja. To bi značilo otići korak dalje od objave temeljnih načela za procjenu koristi i troškova i europske dodane vrijednosti predviđenih člankom 51. Smjernica. |
| --- | --- |

5.2

Komunikacija znatnu važnost pridaje analizi troškova i koristi kao instrument za procjenu projekata. Što se tiče projekata u državama članicama koje zadovoljavaju uvjete za financiranje iz kohezijskog fonda, Komunikacija spominje specifičnu metodu koja se koristi za izračunavanje troškova i koristi pri korištenju kohezijskih fondova. Ta se metoda ne spominje u kontekstu država koje nisu korisnice kohezijskog fonda, u čijem se slučaju spominje priznata metoda. EGSO se pita bi li bilo moguće predložiti jednu ili više preporučenih metoda, na primjer pri objavi poziva za dostavu projekata, čime bi se moglo poboljšati transparentnost i stvoriti jednake uvjete natjecanja. To bi značilo otići korak dalje od objave temeljnih načela za procjenu koristi i troškova i europske dodane vrijednosti predviđenih člankom 51. Smjernica.

| 5.3 | U tom kontekstu EGSO podsjeća da se, u skladu sa strategijom Europa 2020., pri proučavanju projekata u obzir trebaju uzeti socijalni, ekološki i gospodarski aspekti. To, između ostaloga, znači da se mora osigurati da planirana infrastruktura odgovara stvarnim potrebama i da će zaista biti upotrijebljena. |
| --- | --- |

5.3

U tom kontekstu EGSO podsjeća da se, u skladu sa strategijom Europa 2020., pri proučavanju projekata u obzir trebaju uzeti socijalni, ekološki i gospodarski aspekti. To, između ostaloga, znači da se mora osigurati da planirana infrastruktura odgovara stvarnim potrebama i da će zaista biti upotrijebljena.

| 5.4 | Komunikacija vrlo kratko razmatra mogućnost veće upotrebe inovativnih financijskih instrumenata za financiranje mreže TEN-T, predviđenu Uredbom o CEF-u. Glavno pitanje koje se postavlja jest prihvaćenost na tržištu, no čini se da ono ostaje otvoreno. EGSO to prima na znanje i upućuje na komentare koje je dao u svojim gore spomenutim mišljenjima o prijedlogu Smjernica i prijedlogu Uredbe o CEF-u te svom Mišljenju o inicijativi projektnih obveznica. (6) U tom kontekstu, EGSO također ukazuje da je tržište dobro prihvatilo projekte pokrenute tijekom probnog roka projektnih obveznica i da predstoji ocjenjivanje tog probnog roka. |
| --- | --- |

5.4

Komunikacija vrlo kratko razmatra mogućnost veće upotrebe inovativnih financijskih instrumenata za financiranje mreže TEN-T, predviđenu Uredbom o CEF-u. Glavno pitanje koje se postavlja jest prihvaćenost na tržištu, no čini se da ono ostaje otvoreno. EGSO to prima na znanje i upućuje na komentare koje je dao u svojim gore spomenutim mišljenjima o prijedlogu Smjernica i prijedlogu Uredbe o CEF-u te svom Mišljenju o inicijativi projektnih obveznica. (6) U tom kontekstu, EGSO također ukazuje da je tržište dobro prihvatilo projekte pokrenute tijekom probnog roka projektnih obveznica i da predstoji ocjenjivanje tog probnog roka.

Bruxelles, 29. travnja 2014.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  SL C 299, 4.10.2012., str. 170.

1

(2)  SL C 143, 22.5.2012., str. 130.

2

(3)  SL C 143, 22.5.2012., str. 134.

3

(4)  SL C 299, 4.10.2012., str. 170.

4

(5)  SL C 143, 22.5.2012., str. 130.

5

(6)  SL C 143, 22.5.2012., str. 134.

6

---