# Eiropas Savienības L 106/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 106 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 16. aprīlis |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 106

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 16. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 336/2008 (2008. gada 15. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 337/2008 (2008. gada 15. aprīlis), ar ko labības nozarē nosaka ievedmuitas nodokli, kuru piemēro no 2008. gada 16. aprīļa | 3 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 336/2008 (2008. gada 15. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 337/2008 (2008. gada 15. aprīlis), ar ko labības nozarē nosaka ievedmuitas nodokli, kuru piemēro no 2008. gada 16. aprīļa

3

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2008/305/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 18. februāris), lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Panamas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem | 6 |
| Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Panamas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem | 7 |
| | | 2008/306/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 17. marts) par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par izvedmuitas nodokļiem | 14 |
| Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par izvedmuitas nodokļiem | 15 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2008/305/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 18. februāris), lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Panamas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

6

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Panamas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

7

2008/306/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 17. marts) par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par izvedmuitas nodokļiem

14

Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par izvedmuitas nodokļiem

15

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2008/307/KĀDP (2008. gada 14. aprīlis), atbalstot Pasaules Veselības organizācijas darbību laboratoriju bioloģiska drošuma un bioloģiskas drošības jomā saistībā ar Eiropas Savienības Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai | 17 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Vienotā rīcība 2008/307/KĀDP (2008. gada 14. aprīlis), atbalstot Pasaules Veselības organizācijas darbību laboratoriju bioloģiska drošuma un bioloģiskas drošības jomā saistībā ar Eiropas Savienības Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

17

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 16.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 106/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 106/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 336/2008

(2008. gada 15. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (1), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 16. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 15. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2008. gada 15. aprīļa Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 69,6 |
| TN | 115,9 |
| TR | 109,1 |
| ZZ | 98,2 |
| 0707 00 05 | JO | 178,8 |
| MA | 43,7 |
| TR | 150,5 |
| ZZ | 124,3 |
| 0709 90 70 | MA | 97,2 |
| TR | 105,2 |
| ZZ | 101,2 |
| 0805 10 20 | EG | 53,4 |
| IL | 59,3 |
| MA | 56,1 |
| TN | 53,2 |
| TR | 56,0 |
| US | 55,6 |
| ZZ | 55,6 |
| 0805 50 10 | AR | 117,4 |
| IL | 117,6 |
| TR | 129,6 |
| ZA | 134,8 |
| ZZ | 124,9 |
| 0808 10 80 | AR | 81,7 |
| BR | 82,8 |
| CA | 79,6 |
| CL | 81,8 |
| CN | 92,0 |
| MK | 57,9 |
| NZ | 124,5 |
| US | 102,4 |
| UY | 73,5 |
| ZA | 73,0 |
| ZZ | 84,9 |
| 0808 20 50 | AR | 83,5 |
| AU | 93,7 |
| CL | 92,9 |
| CN | 47,6 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 82,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

69,6

TN

115,9

TR

109,1

ZZ

98,2

0707 00 05

JO

178,8

MA

43,7

TR

150,5

ZZ

124,3

0709 90 70

MA

97,2

TR

105,2

ZZ

101,2

0805 10 20

EG

53,4

IL

59,3

MA

56,1

TN

53,2

TR

56,0

US

55,6

ZZ

55,6

0805 50 10

AR

117,4

IL

117,6

TR

129,6

ZA

134,8

ZZ

124,9

0808 10 80

AR

81,7

BR

82,8

CA

79,6

CL

81,8

CN

92,0

MK

57,9

NZ

124,5

US

102,4

UY

73,5

ZA

73,0

ZZ

84,9

0808 20 50

AR

83,5

AU

93,7

CL

92,9

CN

47,6

ZA

95,7

ZZ

82,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 16.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 106/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 106/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 337/2008

(2008. gada 15. aprīlis),

ar ko labības nozarē nosaka ievedmuitas nodokli, kuru piemēro no 2008. gada 16. aprīļa

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē (2), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes mīkstie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes mīkstie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktā paredzēts, ka šā panta 2. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktā paredzēts, ka šā panta 2. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes mīkstie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā ikdienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes mīkstie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā ikdienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes.

| (4) | Tādēļ laikposmam no 2008. gada 16. aprīļa jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ laikposmam no 2008. gada 16. aprīļa jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis.

| (5) | Daži šajā regulā noteiktie nodokļi uz laiku ir atcelti saskaņā ar Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2008 (3), ar kuru noteiktai labībai, ko ieved 2007./2008. tirdzniecības gadā, uz laiku atceļ ievedmuitas nodokli, |
| --- | --- |

(5)

Daži šajā regulā noteiktie nodokļi uz laiku ir atcelti saskaņā ar Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2008 (3), ar kuru noteiktai labībai, ko ieved 2007./2008. tirdzniecības gadā, uz laiku atceļ ievedmuitas nodokli,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Sākot no 2008. gada 16. aprīļa, Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 16. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 15. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 735/2007 (OV L 169, 29.6.2007., 6. lpp.). Regula (EK) Nr. 1784/2003 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. jūlija.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1816/2005 (OV L 292, 8.11.2005., 5. lpp.).

2

(3)  OV L 1, 4.1.2008., 1. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2008. gada 16. aprīļa

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 (3) |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 (3) |
| zema kvalitāte | 0,00 (3) |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 (3) |
| 1002 00 00 | RUDZI | 0,00 (3) |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 0,00 (3) |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 0,00 (3) |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00 (3)

vidēji augsta kvalitāte

0,00 (3)

zema kvalitāte

0,00 (3)

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00 (3)

1002 00 00

RUDZI

0,00 (3)

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

0,00

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

0,00 (3)

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

0,00 (3)

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

(3)  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1/2008 šis nodoklis uz laiku ir atcelts.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

1.4.2008-14.4.2008

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 313,39 | 148,60 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 334,99 | 324,99 | 304,99 | 161,68 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 11,27 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 20,07 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

313,39

148,60

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

334,99

324,99

304,99

161,68

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

11,27

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

20,07

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 41,07 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 35,41 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

41,07 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

35,41 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 16.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 106/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 106/6

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 18. februāris),

lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Panamas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

(2008/305/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu atsevišķus noteikumus šobrīd spēkā esošajos divpusējos nolīgumos. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu atsevišķus noteikumus šobrīd spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

| (2) | Komisija Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas par nolīgumu ar Panamas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (turpmāk – “Nolīgums”) saskaņā ar mehānismiem un direktīvām, kas minētas pielikumā Padomes lēmumam, ar ko Komisija tiek pilnvarota uzsākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu atsevišķus noteikumus šobrīd spēkā esošajos divpusējos nolīgumos. |
| --- | --- |

(2)

Komisija Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas par nolīgumu ar Panamas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (turpmāk – “Nolīgums”) saskaņā ar mehānismiem un direktīvām, kas minētas pielikumā Padomes lēmumam, ar ko Komisija tiek pilnvarota uzsākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu atsevišķus noteikumus šobrīd spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

| (3) | Nolīgums ir parakstīts Eiropas Kopienas vārdā 2007. gada 1. oktobrī, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk. |
| --- | --- |

(3)

Nolīgums ir parakstīts Eiropas Kopienas vārdā 2007. gada 1. oktobrī, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk.

| (4) | Nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(4)

Nolīgums būtu jāapstiprina,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

1.   Ar šo Kopienas vārdā ir apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Panamas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem.

2.   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam (1).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personu, kas ir pilnvarota izdarīt nolīguma 9. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu.

Briselē, 2008. gada 18. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

D. RUPEL

---

(1)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 7. lpp.

1

Oficiālā Vēstneša

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu un Panamas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

EIROPAS KOPIENA,

no vienas puses, un

PANAMAS REPUBLIKA,

no otras puses,

(turpmāk – “Puses”),

IEVĒROJOT, ka starp vairākām Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Panamas Republiku ir noslēgti divpusēji nolīgumi par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kuros ietvertie noteikumi ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem,

IEVĒROJOT, ka Eiropas Kopienai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz vairākiem aspektiem, kas var tikt iekļauti divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm,

IEVĒROJOT, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem Kopienas gaisa pārvadātājiem, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, ir tiesības uz nediskriminētu piekļuvi lidojuma maršrutiem starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm,

ŅEMOT VĒRĀ, ka nolīgumus starp Eiropas Kopienu un dažām trešām valstīm, kas nodrošina šo trešo valstu valstspiederīgajiem iespēju kļūt par tādu gaisa pārvadātāju īpašniekiem, kuri ir licencēti saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem,

ATZĪSTOT, ka tie noteikumi divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Panamas Republiku, kuri ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem, ir jāsaskaņo ar šiem Kopienas tiesību aktiem, tādējādi izveidojot stabilu juridisko pamatu gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp Eiropas Kopienu un Panamas Republiku un saglabājot šo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nepārtrauktību,

IEVĒROJOT, ka Eiropas Kopienas mērķis šajās sarunās nav palielināt kopējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu apjomu starp Eiropas Kopienu un Panamas Republiku, ietekmēt līdzsvaru starp Kopienas gaisa pārvadātājiem un Panamas Republikas gaisa pārvadātājiem vai risināt sarunas par grozījumiem esošajos divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos attiecībā uz satiksmes tiesībām,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Šajā nolīgumā “dalībvalstis” ir Eiropas Kopienas dalībvalstis. “LACAK dalībvalstis” ir Latīņamerikas Civilās aviācijas komisijas dalībvalstis.

2.   Šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos esošās atsauces uz tās dalībvalsts valstspiederīgajiem, kas ir attiecīgā nolīguma Puse, uzskata par atsaucēm uz Eiropas Kopienas dalībvalstu valstspiederīgajiem.

3.   Šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos esošās atsauces uz tās dalībvalsts gaisa pārvadātājiem vai aviosabiedrībām, kas ir attiecīgā nolīguma Puse, uzskata par atsaucēm uz attiecīgās dalībvalsts norādītajiem gaisa pārvadātājiem vai aviosabiedrībām.

2. pants

Norādīšana, pilnvarošana un atsaukšana

1.   Šā panta 2. un 3. punkts aizstāj atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti, attiecīgi, II pielikuma a) un b) punktā, saistībā ar, attiecīgi, gaisa pārvadātāju norādīšanu, ko veic attiecīgā dalībvalsts, pilnvarām un atļaujām, ko tiem piešķir Panamas Republika, un gaisa pārvadātāju atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukšanu, apturēšanu vai ierobežošanu. Šā panta 4. un 5. punkts aizstāj atbilstīgos noteikumus, attiecīgi, II pielikuma a) un b) punktā saistībā ar, attiecīgi, gaisa pārvadātāja norādīšanu, ko veic Panamas Republika, pilnvarām un atļaujām, ko tiem piešķir dalībvalsts, un gaisa pārvadātāju atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukšanu, apturēšanu vai ierobežošanu.

2.   Saņemot kādas dalībvalsts norādi, Panamas Republika ar mazāko iespējamo procedūras kavēšanos piešķir atbilstīgas pilnvaras un atļaujas, ja:

| i) | gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu veic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā un tam ir derīga darbības licence saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

i)

gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu veic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā un tam ir derīga darbības licence saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem;

| ii) | dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski īsteno un nodrošina gaisa pārvadātāja reglamentējošu kontroli un norādē ir skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; un |
| --- | --- |

ii)

dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski īsteno un nodrošina gaisa pārvadātāja reglamentējošu kontroli un norādē ir skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; un

| iii) | gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – pieder un turpina piederēt dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai šie valstspiederīgie to pastāvīgi faktiski kontrolē. |
| --- | --- |

iii)

gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – pieder un turpina piederēt dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai šie valstspiederīgie to pastāvīgi faktiski kontrolē.

3.   Panamas Republika var atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot dalībvalsts norādīta gaisa pārvadātāja pilnvaras vai atļaujas, ja:

| i) | gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu neveic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā vai arī tam nav derīgas darbības licences saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem; vai |
| --- | --- |

i)

gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu neveic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā vai arī tam nav derīgas darbības licences saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem; vai

| ii) | dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski neīsteno vai nenodrošina gaisa pārvadātāja reglamentējošu kontroli vai arī norādē nav skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; vai |
| --- | --- |

ii)

dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski neīsteno vai nenodrošina gaisa pārvadātāja reglamentējošu kontroli vai arī norādē nav skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; vai

| iii) | gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – nepieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai arī citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, vai arī minētie to faktiski nekontrolē; vai |
| --- | --- |

iii)

gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – nepieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai arī citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, vai arī minētie to faktiski nekontrolē; vai

| iv) | saskaņā ar divpusēju nolīgumu starp Panamas Republiku un kādu citu dalībvalsti gaisa pārvadātājam jau ir piešķirta atļauja un Panamas Republika var pierādīt, ka, saskaņā ar šo nolīgumu izmantojot satiksmes tiesības maršrutā, kas ietver kādu vietu minētajā citā dalībvalstī, tiktu apieti satiksmes tiesību ierobežojumi, kas paredzēti minētajā citā nolīgumā; vai |
| --- | --- |

iv)

saskaņā ar divpusēju nolīgumu starp Panamas Republiku un kādu citu dalībvalsti gaisa pārvadātājam jau ir piešķirta atļauja un Panamas Republika var pierādīt, ka, saskaņā ar šo nolīgumu izmantojot satiksmes tiesības maršrutā, kas ietver kādu vietu minētajā citā dalībvalstī, tiktu apieti satiksmes tiesību ierobežojumi, kas paredzēti minētajā citā nolīgumā; vai

| v) | gaisa pārvadātājam ir kādas dalībvalsts izdota gaisakuģa ekspluatanta apliecība un nepastāv divpusējs gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Panamas Republiku un minēto dalībvalsti un Panamas Republikas norādītam gaisa pārvadātājam ir liegtas satiksmes tiesības uz minēto dalībvalsti. |
| --- | --- |

v)

gaisa pārvadātājam ir kādas dalībvalsts izdota gaisakuģa ekspluatanta apliecība un nepastāv divpusējs gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Panamas Republiku un minēto dalībvalsti un Panamas Republikas norādītam gaisa pārvadātājam ir liegtas satiksmes tiesības uz minēto dalībvalsti.

Īstenojot savas tiesības saskaņā ar šo punktu, Panamas Republika Kopienas gaisa pārvadātājus nediskriminē valstspiederības dēļ.

4.   Saņemot Panamas Republikas norādi, dalībvalsts ar mazāko iespējamo procedūras kavēšanos piešķir atbilstīgas pilnvaras un atļaujas, ja:

| i) | gaisa pārvadātājs veic uzņēmējdarbību Panamas Republikā; un |
| --- | --- |

i)

gaisa pārvadātājs veic uzņēmējdarbību Panamas Republikā; un

| ii) | Panamas Republikā ir un tiek īstenota gaisa pārvadātāja efektīva reglamentējoša kontrole un Panamas Republika ir atbildīga par gaisakuģa ekspluatanta apliecības izdošanu; un |
| --- | --- |

ii)

Panamas Republikā ir un tiek īstenota gaisa pārvadātāja efektīva reglamentējoša kontrole un Panamas Republika ir atbildīga par gaisakuģa ekspluatanta apliecības izdošanu; un

| iii) | gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – pieder LACAK dalībvalstīm un/vai LACAK dalībvalstu valstspiederīgajiem un minētie to faktiski kontrolē. |
| --- | --- |

iii)

gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – pieder LACAK dalībvalstīm un/vai LACAK dalībvalstu valstspiederīgajiem un minētie to faktiski kontrolē.

5.   Dalībvalsts var atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot Panamas Republikas norādīta gaisa pārvadātāja pilnvaras var atļaujas, ja:

| i) | gaisa pārvadātājs neveic uzņēmējdarbību Panamas Republikā; vai |
| --- | --- |

i)

gaisa pārvadātājs neveic uzņēmējdarbību Panamas Republikā; vai

| ii) | Panamas Republikā nav gaisa pārvadātāja efektīvas reglamentējošas kontroles vai arī tā netiek īstenota, vai arī Panamas Republika nav atbildīga par gaisakuģa ekspluatanta apliecības izdošanu; vai |
| --- | --- |

ii)

Panamas Republikā nav gaisa pārvadātāja efektīvas reglamentējošas kontroles vai arī tā netiek īstenota, vai arī Panamas Republika nav atbildīga par gaisakuģa ekspluatanta apliecības izdošanu; vai

| iii) | gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – nepieder LACAK dalībvalstīm un/vai LACAK dalībvalstu valstspiederīgajiem vai arī minētie to faktiski nekontrolē; vai |
| --- | --- |

iii)

gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – nepieder LACAK dalībvalstīm un/vai LACAK dalībvalstu valstspiederīgajiem vai arī minētie to faktiski nekontrolē; vai

| iv) | saskaņā ar divpusēju nolīgumu starp dalībvalsti un kādu citu LACAK dalībvalsti gaisa pārvadātājam jau ir piešķirta atļauja un dalībvalsts var pierādīt, ka, saskaņā ar šo nolīgumu izmantojot satiksmes tiesības maršrutā, kas ietver kādu vietu minētajā citā LACAK dalībvalstī, tiktu apieti satiksmes tiesību ierobežojumi, paredzēti minētajā citā nolīgumā. |
| --- | --- |

iv)

saskaņā ar divpusēju nolīgumu starp dalībvalsti un kādu citu LACAK dalībvalsti gaisa pārvadātājam jau ir piešķirta atļauja un dalībvalsts var pierādīt, ka, saskaņā ar šo nolīgumu izmantojot satiksmes tiesības maršrutā, kas ietver kādu vietu minētajā citā LACAK dalībvalstī, tiktu apieti satiksmes tiesību ierobežojumi, paredzēti minētajā citā nolīgumā.

3. pants

Drošums

1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma c) punktā uzskaitītos pantus.

2.   Ja dalībvalsts ir norādījusi gaisa pārvadātāju, kura reglamentējošo kontroli veic un uztur cita dalībvalsts, tad Panamas Republikas tiesības saskaņā ar drošības noteikumiem nolīgumā starp dalībvalsti, kas norādījusi gaisa pārvadātāju, un Panamas Republiku vienlīdz attiecas gan uz šīs citas dalībvalsts veikto drošības standartu pieņemšanu, izpildi un uzturēšanu, gan uz gaisa pārvadātāja darbības atļauju izsniegšanu.

4. pants

Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai

1.   Šā panta 2. un 3. punkts papildina atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti II pielikuma d) punktā.

2.   Neskarot citus noteikumus par pretējo, II pielikuma d) punktā uzskaitītie nolīgumi neliedz dalībvalstij nediskriminējoši uzlikt nodokļus, nodevas, maksu vai citus maksājumus par degvielu, ko tās teritorijā piegādā izmantošanai tādu Panamas Republikas norādītu gaisa pārvadātāju gaisakuģos, kuri veic lidojumus maršrutā no kādas vietas šīs dalībvalsts teritorijā uz citu vietu šīs dalībvalsts vai citas dalībvalsts teritorijā.

3.   Neskarot citus noteikumus par pretējo, II pielikuma d) punktā uzskaitītie nolīgumi neliedz Panamas Republikai nediskriminējoši uzlikt nodokļus, nodevas, maksu vai citus maksājumus par degvielu, ko tās teritorijā piegādā izmantošanai tādu dalībvalsts norādītu gaisa pārvadātāju gaisakuģos, kuri veic lidojumus maršrutā no kādas vietas Panamas Republikas teritorijā uz citu vietu Panamas Republikas teritorijā vai citas LACAK dalībvalsts teritorijā.

5. pants

Pārvadājumu tarifi

1.   Šā panta 2. un 3. punkts papildina II pielikuma e) punktā uzskaitītos pantus.

2.   Uz tarifiem, ko saskaņā ar kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, kurā ir kāds no II pielikuma e) punktā uzskaitītajiem noteikumiem, Panamas Republikas norādīti gaisa pārvadātāji piemēro par pārvadājumiem, kas pilnībā veikti Eiropas Kopienas teritorijā, attiecas Eiropas Kopienas tiesību akti. Eiropas Kopienas tiesību aktus piemēro nediskriminējot.

3.   Uz tarifiem, ko saskaņā ar kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, kurā ir kāds no II pielikuma e) punktā uzskaitītajiem noteikumiem, dalībvalstu norādīti gaisa pārvadātāji piemēro par pārvadājumiem starp Panamas Republiku un citu LACAK dalībvalsti, attiecas Panamas tiesību akti par cenu noteikšanu, un tos piemēro nediskriminējot.

6. pants

Atbilstība konkurences noteikumiem

1.   Neskarot citus noteikumus par pretējo, I pielikumā minētie nolīgumi: i) neatbalsta nolīgumus starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumus vai saskaņotas darbības, ar kurām nepieļauj, traucē vai ierobežo konkurenci; ii) nepastiprina šādu nolīgumu, lēmumu vai saskaņotu darbību ietekmi; vai iii) nedeleģē privātiem saimnieciskās darbības subjektiem atbildību par tādu pasākumu veikšanu, ar kuriem nepieļauj, traucē vai ierobežo konkurenci.

2.   Nepiemēro I pielikumā uzskaitīto nolīgumu noteikumus, kuri nav saderīgi ar šā panta 1. punktu.

7. pants

Nolīguma pielikumi

Šā nolīguma pielikumi ir tā sastāvdaļa.

8. pants

Pārskatīšana vai grozīšana

Puses, savstarpēji vienojoties, var jebkurā laikā pārskatīt vai grozīt šo nolīgumu.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šis nolīgums stājas spēkā, kad Puses ir viena otrai rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā.

10. pants

Nolīguma izbeigšana

1.   Ja tiek izbeigts kāds no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, vienlaikus izbeidzas visi šā nolīguma noteikumi, kas attiecas uz atbilstīgo I pielikumā uzskaitīto nolīgumu.

2.   Ja tiek izbeigti visi I pielikumā uzskaitītie nolīgumi, vienlaikus izbeidzas šis nolīgums.

TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

Panamā divos oriģināleksemplāros divtūkstoš septītā gada pirmajā oktobrī angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, un zviedru valodā. Domstarpību gadījumā noteicošais ir teksts spāņu valodā.

За Европейската общнoст

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Image

За Република Панама

Por la República de Panamá

Za Panamskou republiku

For Republikken Panama

Für die Republik Panama

Panama Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία του Παναμά

For the Republic of Panama

Pour la République du Panama

Per la Repubblica di Panama

Panamas Republikas vārdā

Panamos Respublikos vardu

A Panamai Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tal-Panama

Voor de Republiek Panama

W imieniu Republiki Panamy

Pela República do Panamá

Pentru Republica Panama

Za Panamskú republiku

Za Republiko Panamo

Panaman tasavallan puolesta

För Republiken Panama

Image

I PIELIKUMS

Šā nolīguma 1. pantā minēto nolīgumu saraksts

| a) | Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi starp Panamas Republiku un Eiropas Kopienas dalībvalstīm, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā ir noslēgti, parakstīti un/vai tiek piemēroti provizoriski:






  — | Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Vācijas Federatīvo Republiku un Panamas Republiku, kas noslēgts Panamā 1999. gada 13. decembrī, turpmāk II pielikuma tekstā – “Panamas un Vācijas nolīgums”, |
| --- | --- | --- |

a)

Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi starp Panamas Republiku un Eiropas Kopienas dalībvalstīm, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā ir noslēgti, parakstīti un/vai tiek piemēroti provizoriski:

—

Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Vācijas Federatīvo Republiku un Panamas Republiku, kas noslēgts Panamā 1999. gada 13. decembrī, turpmāk II pielikuma tekstā – “Panamas un Vācijas nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Panamas Republikas valdību un Beļģijas Karalisti par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Panamā 1966. gada 12. janvārī, turpmāk II pielikuma tekstā – “Panamas un Beļģijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Panamas Republikas valdību un Beļģijas Karalisti par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Panamā 1966. gada 12. janvārī, turpmāk II pielikuma tekstā – “Panamas un Beļģijas nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Spānijas Karalisti un Panamas Republiku, kas noslēgts Panamā 2001. gada 7. augustā, turpmāk II pielikuma tekstā – “Panamas un Spānijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Spānijas Karalisti un Panamas Republiku, kas noslēgts Panamā 2001. gada 7. augustā, turpmāk II pielikuma tekstā – “Panamas un Spānijas nolīgums”,

| — | Itālijas Republikas valdības un Panamas Republikas valdības aeronavigācijas iestāžu delegāciju tikšanās protokols, kas parakstīts Romā 1970. gada 11. novembrī, turpmāk II pielikuma tekstā – “Panamas un Itālijas protokols”, |
| --- | --- |

—

Itālijas Republikas valdības un Panamas Republikas valdības aeronavigācijas iestāžu delegāciju tikšanās protokols, kas parakstīts Romā 1970. gada 11. novembrī, turpmāk II pielikuma tekstā – “Panamas un Itālijas protokols”,

| — | Nolīgums starp Panamas Republiku un Nīderlandes Karalisti par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp abām valstīm un ārpus to attiecīgās teritorijas, kas parafēts Hāgā 1995. gada 7. jūnijā kā Saprašanās memoranda II pielikums, turpmāk II pielikuma tekstā – “Panamas un Nīderlandes nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Panamas Republiku un Nīderlandes Karalisti par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp abām valstīm un ārpus to attiecīgās teritorijas, kas parafēts Hāgā 1995. gada 7. jūnijā kā Saprašanās memoranda II pielikums, turpmāk II pielikuma tekstā – “Panamas un Nīderlandes nolīgums”,

| — | Nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Panamas Republikas valdību, kas 1997. gada 26. augustā parafēts kā Saprašanās memoranda B pielikums, turpmāk II pielikuma tekstā – “Panamas un Apvienotās Karalistes nolīgums”; |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Panamas Republikas valdību, kas 1997. gada 26. augustā parafēts kā Saprašanās memoranda B pielikums, turpmāk II pielikuma tekstā – “Panamas un Apvienotās Karalistes nolīgums”;

| b) | gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi un citi pasākumi, kas parafēti vai parakstīti starp Panamas Republiku un Eiropas Kopienas dalībvalstīm un kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un netiek piemēroti provizoriski. |
| --- | --- |

b)

gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi un citi pasākumi, kas parafēti vai parakstīti starp Panamas Republiku un Eiropas Kopienas dalībvalstīm un kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un netiek piemēroti provizoriski.

II PIELIKUMS

Šā nolīguma I pielikumā uzskaitīto nolīgumu to pantu saraksts, kas minēti šā nolīguma 2. līdz 5. pantā

| a) | Norāde:






  — | Panamas un Vācijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- | --- |

a)

Norāde:

—

Panamas un Vācijas nolīguma 3. pants,

| — | Panamas un Spānijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Panamas un Spānijas nolīguma 3. pants,

| — | Panamas un Nīderlandes nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Panamas un Nīderlandes nolīguma 4. pants,

| — | Panamas un Apvienotās Karalistes nolīguma 4. pants; |
| --- | --- |

—

Panamas un Apvienotās Karalistes nolīguma 4. pants;

| b) | pilnvaru vai atļauju atteikums, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana:






  — | Panamas un Vācijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- | --- |

b)

pilnvaru vai atļauju atteikums, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana:

—

Panamas un Vācijas nolīguma 3. pants,

| — | Panamas un Beļģijas nolīguma 9. pants, |
| --- | --- |

—

Panamas un Beļģijas nolīguma 9. pants,

| — | Panamas un Spānijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Panamas un Spānijas nolīguma 4. pants,

| — | Panamas un Nīderlandes nolīguma 5. pants, |
| --- | --- |

—

Panamas un Nīderlandes nolīguma 5. pants,

| — | Panamas un Apvienotās Karalistes nolīguma 5. pants; |
| --- | --- |

—

Panamas un Apvienotās Karalistes nolīguma 5. pants;

| c) | reglamentējošā kontrole:






  — | Panamas un Vācijas nolīguma 12. pants, |
| --- | --- | --- |

c)

reglamentējošā kontrole:

—

Panamas un Vācijas nolīguma 12. pants,

| — | Panamas un Spānijas nolīguma 11. pants; |
| --- | --- |

—

Panamas un Spānijas nolīguma 11. pants;

| d) | nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai:






  — | Panamas un Vācijas nolīguma 6. pants, |
| --- | --- | --- |

d)

nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai:

—

Panamas un Vācijas nolīguma 6. pants,

| — | Panamas un Beļģijas nolīguma 7. pants, |
| --- | --- |

—

Panamas un Beļģijas nolīguma 7. pants,

| — | Panamas un Spānijas nolīguma 5. pants, |
| --- | --- |

—

Panamas un Spānijas nolīguma 5. pants,

| — | Panamas un Nīderlandes nolīguma 10. pants, |
| --- | --- |

—

Panamas un Nīderlandes nolīguma 10. pants,

| — | Panamas un Apvienotās Karalistes nolīguma 8. pants; |
| --- | --- |

—

Panamas un Apvienotās Karalistes nolīguma 8. pants;

| e) | pārvadājumu tarifi:






  — | Panamas un Vācijas nolīguma 10. pants, |
| --- | --- | --- |

e)

pārvadājumu tarifi:

—

Panamas un Vācijas nolīguma 10. pants,

| — | Panamas un Beļģijas nolīguma 5. pants, |
| --- | --- |

—

Panamas un Beļģijas nolīguma 5. pants,

| — | Panamas un Spānijas nolīguma 7. pants, |
| --- | --- |

—

Panamas un Spānijas nolīguma 7. pants,

| — | Panamas un Nīderlandes nolīguma 6. pants, |
| --- | --- |

—

Panamas un Nīderlandes nolīguma 6. pants,

| — | Panamas un Apvienotās Karalistes nolīguma 7. pants. |
| --- | --- |

—

Panamas un Apvienotās Karalistes nolīguma 7. pants.

III PIELIKUMS

Šā nolīguma 2. pantā minēto citu valstu saraksts

| a) | Islandes Republika (saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu); |
| --- | --- |

a)

Islandes Republika (saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu);

| b) | Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu); |
| --- | --- |

b)

Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu);

| c) | Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu); |
| --- | --- |

c)

Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu);

| d) | Šveices Konfederācija (saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa pārvadājumiem). |
| --- | --- |

d)

Šveices Konfederācija (saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa pārvadājumiem).

---

| 16.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 106/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 106/14

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 17. marts)

par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par izvedmuitas nodokļiem

(2008/306/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. panta 1. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Kopienas un to dalībvalstis un Ukraina 1994. gada 14. jūnijā Luksemburgā parakstīja Partnerības un sadarbības un nolīgumu (PSN), kas stājās spēkā 1998. gada 1. martā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Kopienas un to dalībvalstis un Ukraina 1994. gada 14. jūnijā Luksemburgā parakstīja Partnerības un sadarbības un nolīgumu (PSN), kas stājās spēkā 1998. gada 1. martā.

| (2) | Ņemot vērā Kopienas un tās dalībvalstu un Ukrainas apņemšanos stiprināt ekonomisko integrāciju, kas ir šo valstu partnerības būtisks pamats. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā Kopienas un tās dalībvalstu un Ukrainas apņemšanos stiprināt ekonomisko integrāciju, kas ir šo valstu partnerības būtisks pamats.

| (3) | Kopš 2007. gada marta rit sarunas par jauna, uzlabota nolīguma slēgšanu starp ES un Ukrainu, lai aizstātu PSN. |
| --- | --- |

(3)

Kopš 2007. gada marta rit sarunas par jauna, uzlabota nolīguma slēgšanu starp ES un Ukrainu, lai aizstātu PSN.

| (4) | Paredzēts, ka uzlabotais nolīgums pēc Ukrainas iestāšanās PTO ļaus izveidot ciešu un visaptverošu Brīvās tirdzniecības zonu (BTZ), kas būs uzlabotā nolīguma galvenais elements. |
| --- | --- |

(4)

Paredzēts, ka uzlabotais nolīgums pēc Ukrainas iestāšanās PTO ļaus izveidot ciešu un visaptverošu Brīvās tirdzniecības zonu (BTZ), kas būs uzlabotā nolīguma galvenais elements.

| (5) | Saistībā ar Ukrainas iestāšanās sarunām PTO Komisija Kopienas vārdā risināja sarunas par visaptverošām tirgus atvēršanas saistībām, ko uzņemas Ukraina un kas ir īpaši nozīmīgas Kopienai, kā izklāstītas memorandā, kurš 2003. gada 17. martā saskaņots starp Ukrainas un Komisijas sarunu vadītājiem. |
| --- | --- |

(5)

Saistībā ar Ukrainas iestāšanās sarunām PTO Komisija Kopienas vārdā risināja sarunas par visaptverošām tirgus atvēršanas saistībām, ko uzņemas Ukraina un kas ir īpaši nozīmīgas Kopienai, kā izklāstītas memorandā, kurš 2003. gada 17. martā saskaņots starp Ukrainas un Komisijas sarunu vadītājiem.

| (6) | Šīs saistības tiks iekļautas Protokolā par Ukrainas iestāšanos PTO. |
| --- | --- |

(6)

Šīs saistības tiks iekļautas Protokolā par Ukrainas iestāšanos PTO.

| (7) | Kamēr norit Ukrainas pievienošanās process PTO, Komisija Kopienas vārdā ir vienojusies par nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par Ukrainas apņemšanos atcelt ievedmuitas nodokļus preču tirdzniecībai pēc tam, kad būs stājies spēkā ES un Ukrainas BTZ nolīgums. |
| --- | --- |

(7)

Kamēr norit Ukrainas pievienošanās process PTO, Komisija Kopienas vārdā ir vienojusies par nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par Ukrainas apņemšanos atcelt ievedmuitas nodokļus preču tirdzniecībai pēc tam, kad būs stājies spēkā ES un Ukrainas BTZ nolīgums.

| (8) | Šis nolīgums būtu jāapstiprina Kopienas vārdā, |
| --- | --- |

(8)

Šis nolīgums būtu jāapstiprina Kopienas vārdā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā ir apstiprināts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par ievedmuitas nodokļiem.

Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots iecelt personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu, lai uzliktu saistības Kopienai (1).

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada 17. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

I. JARC

---

(1)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

1

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

TULKOJUMS

NOLĪGUMS

vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par izvedmuitas nodokļiem

Kijevā, 2007. gada 11. decembrī

Jūsu Ekselence!

Saistībā ar 1994. gada 14. jūnijā noslēgto Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Ukrainu un ņemot vērā Ukrainas iestāšanās sarunas Pasaules Tirdzniecības Organizācijā, šīs vēstules mērķis ir apstiprināt, ka tiks atcelti nodokļi, ko Ukraina piemēro savas valsts izcelsmes precēm, kas tiek eksportētas uz Eiropas Kopienu, tiklīdz stāsies spēkā ES un Ukrainas Brīvās tirdzniecības zonas nolīgums, par kuru vienosies pēc Ukrainas iestāšanās procesa PTO pabeigšanas un saskaņā ar jauno, uzlaboto nolīgumu.

Es ierosinu, ka šī vēstule un Jūsu atbilde tiek uzskatīta par formālu nolīgumu starp mums.

Šis nolīgums stāsies spēkā no dienas, kad Eiropas Kopiena saņems rakstisku paziņojumu no Ukrainas par to, ka tā ir pabeigusi vajadzīgās iekšējās procedūras.

Es apstiprinu, ka šī vēstule un Jūsu atbilde veido formālu nolīgumu starp mums.

Jūsu Ekselence, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

Ukrainas vārdā —

M. AZAROV

Briselē, 2008. gada 1. aprīlī

Jūsu Ekselence!

Apstiprinu, ka ir saņemta Ukrainas valdības 2007. gada 11. decembra vēstule, par kuru vēlos Jums pateikties un kuras teksts ir šāds:

“Jūsu Ekselence!

Saistībā ar 1994. gada 14. jūnijā noslēgto Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Ukrainu un ņemot vērā Ukrainas iestāšanās sarunas Pasaules Tirdzniecības Organizācijā, šīs vēstules mērķis ir apstiprināt, ka tiks atcelti nodokļi, ko Ukraina piemēro savas valsts izcelsmes precēm, kas tiek eksportētas uz Eiropas Kopienu, tiklīdz stāsies spēkā ES un Ukrainas Brīvās tirdzniecības zonas nolīgums, par kuru vienosies pēc Ukrainas iestāšanās procesa PTO pabeigšanas un saskaņā ar jauno, uzlaboto nolīgumu.

Es ierosinu, ka šī vēstule un Jūsu atbilde tiek uzskatīta par formālu nolīgumu starp mums.

Šis nolīgums stāsies spēkā no dienas, kad Eiropas Kopiena saņems rakstisku paziņojumu no Ukrainas par to, ka tā ir pabeigusi vajadzīgās iekšējās procedūras.

Es apstiprinu, ka šī vēstule un Jūsu atbilde veido formālu nolīgumu starp mums.”

Es apliecinu, ka citētā vēstule un mana atbilde veido formālu nolīgumu starp mums.

Jūsu Ekselence, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

Eiropas Kopienas vārdā —

P. MANDELSON

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 16.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 106/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 106/17

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2008/307/KĀDP

(2008. gada 14. aprīlis),

atbalstot Pasaules Veselības organizācijas darbību laboratoriju bioloģiska drošuma un bioloģiskas drošības jomā saistībā ar Eiropas Savienības Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 14. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2003. gada 12. decembrī ir pieņēmusi ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (turpmāk “ES Stratēģija”), kuras III nodaļā iekļauti pasākumi, kas paredzēti, lai apkarotu tādu ieroču izplatīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2003. gada 12. decembrī ir pieņēmusi ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (turpmāk “ES Stratēģija”), kuras III nodaļā iekļauti pasākumi, kas paredzēti, lai apkarotu tādu ieroču izplatīšanu.

| (2) | Eiropas Savienība aktīvi īsteno ES Stratēģiju un tās III nodaļā uzskaitītos pasākumus, jo īpaši tos, kas attiecas uz Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijas (BTIK) stiprināšanu, tostarp atbalstot BTIK īstenošanu attiecīgās valstīs, inter alia ar Padomes Vienoto rīcību 2006/184/KĀDP (2006. gada 27. februāris), atbalstot Bioloģisko un toksisko ieroču konvenciju, saistībā ar ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (1) un ES Rīcības plānu attiecībā uz bioloģiskajiem un toksiskajiem ieročiem, ar ko papildina ES Vienoto rīcību, atbalstot BTIK (2). |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienība aktīvi īsteno ES Stratēģiju un tās III nodaļā uzskaitītos pasākumus, jo īpaši tos, kas attiecas uz Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijas (BTIK) stiprināšanu, tostarp atbalstot BTIK īstenošanu attiecīgās valstīs, inter alia ar Padomes Vienoto rīcību 2006/184/KĀDP (2006. gada 27. februāris), atbalstot Bioloģisko un toksisko ieroču konvenciju, saistībā ar ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (1) un ES Rīcības plānu attiecībā uz bioloģiskajiem un toksiskajiem ieročiem, ar ko papildina ES Vienoto rīcību, atbalstot BTIK (2).

| (3) | Eiropas Savienības Padome 2006. gada 20. martā pieņēma Kopējo nostāju 2006/242/KĀDP saistībā ar Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijas 2006. gada pārskata konferenci (BTIK) (3), lai vēl vairāk stiprinātu BTIK vispārēju pieņemšanu un veicinātu pozitīvus pārskata konferences rezultātus (turpmāk “sestā pārskata konference”). Sestajā pārskata konferencē, kas notika 2006. gada decembrī, ES sekmēja to, lai visas valstis, kas ir BTIK puses, pilnībā ievērotu visus tās noteikumus un vajadzības gadījumā stiprinātu attiecīgo valstu pieņemtos īstenošanas pasākumus, tostarp tiesību aktus par sankcijām, un saskaņā ar BTIK kontroli attiecībā uz patogēniem mikroorganismiem un toksīniem. Tāpat ES nāca klajā ar darba dokumentiem, tostarp saistībā ar bioloģisku drošumu un bioloģisku drošību. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Savienības Padome 2006. gada 20. martā pieņēma Kopējo nostāju 2006/242/KĀDP saistībā ar Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijas 2006. gada pārskata konferenci (BTIK) (3), lai vēl vairāk stiprinātu BTIK vispārēju pieņemšanu un veicinātu pozitīvus pārskata konferences rezultātus (turpmāk “sestā pārskata konference”). Sestajā pārskata konferencē, kas notika 2006. gada decembrī, ES sekmēja to, lai visas valstis, kas ir BTIK puses, pilnībā ievērotu visus tās noteikumus un vajadzības gadījumā stiprinātu attiecīgo valstu pieņemtos īstenošanas pasākumus, tostarp tiesību aktus par sankcijām, un saskaņā ar BTIK kontroli attiecībā uz patogēniem mikroorganismiem un toksīniem. Tāpat ES nāca klajā ar darba dokumentiem, tostarp saistībā ar bioloģisku drošumu un bioloģisku drošību.

| (4) | Sestā pārskata konference apstiprināja to valstu apņemšanos, kas ir BTIK puses, veikt vajadzīgos valsts mēroga pasākumus atbilstīgi BTIK I, III un IV pantam, lai nodrošinātu mikrobioloģisku vai citu bioloģisku izraisītājfaktoru vai toksīnu drošumu un drošību laboratorijās un citās iekārtās, un transportēšanas laikā, kā arī novērst neatļautu piekļuvi šādiem izraisītājfaktoriem un toksīniem un to neatļautu izvešanu. Konferencē arī mudināja tās valstis, kas ir BTIK puses un kam ir attiecīgā pieredze ar juridiskiem un administratīviem pasākumiem, kurus izmanto, lai īstenotu BTIK noteikumus, pēc lūguma sniegt palīdzību citām valstīm, kas ir BTIK puses. Konferencē mudināja šādu palīdzību sniegt reģiona mērogā. |
| --- | --- |

(4)

Sestā pārskata konference apstiprināja to valstu apņemšanos, kas ir BTIK puses, veikt vajadzīgos valsts mēroga pasākumus atbilstīgi BTIK I, III un IV pantam, lai nodrošinātu mikrobioloģisku vai citu bioloģisku izraisītājfaktoru vai toksīnu drošumu un drošību laboratorijās un citās iekārtās, un transportēšanas laikā, kā arī novērst neatļautu piekļuvi šādiem izraisītājfaktoriem un toksīniem un to neatļautu izvešanu. Konferencē arī mudināja tās valstis, kas ir BTIK puses un kam ir attiecīgā pieredze ar juridiskiem un administratīviem pasākumiem, kurus izmanto, lai īstenotu BTIK noteikumus, pēc lūguma sniegt palīdzību citām valstīm, kas ir BTIK puses. Konferencē mudināja šādu palīdzību sniegt reģiona mērogā.

| (5) | Sestajā pārskata konferencē pieņēma lēmumu 2008. gadā apspriest un veicināt vienotu izpratni un efektīvu rīcību inter alia saistībā ar valsts, reģionāliem un starptautiskiem pasākumiem, lai uzlabotu bioloģisku drošumu un bioloģisku drošību, tostarp laboratoriju, patogēnu un toksīnu drošumu un drošību. |
| --- | --- |

(5)

Sestajā pārskata konferencē pieņēma lēmumu 2008. gadā apspriest un veicināt vienotu izpratni un efektīvu rīcību inter alia saistībā ar valsts, reģionāliem un starptautiskiem pasākumiem, lai uzlabotu bioloģisku drošumu un bioloģisku drošību, tostarp laboratoriju, patogēnu un toksīnu drošumu un drošību.

| (6) | Sestajā pārskata konferencē saistībā ar BTIK VII pantu arī ņēma vērā, ka to valstu gatavība, kas ir BTIK puses, papildina starptautiskās spējas reaģēt slimību uzliesmojumu gadījumos, tādus uzliesmojumus izmeklēt un mazināt to sekas, tostarp, ja uzskatīts, ka slimība ir uzliesmojusi bioloģisku vai toksisku ieroču izmantošanas dēļ. |
| --- | --- |

(6)

Sestajā pārskata konferencē saistībā ar BTIK VII pantu arī ņēma vērā, ka to valstu gatavība, kas ir BTIK puses, papildina starptautiskās spējas reaģēt slimību uzliesmojumu gadījumos, tādus uzliesmojumus izmeklēt un mazināt to sekas, tostarp, ja uzskatīts, ka slimība ir uzliesmojusi bioloģisku vai toksisku ieroču izmantošanas dēļ.

| (7) | Sestajā pārskata konferencē saistībā ar BTIK X pantu valstis, kas ir BTIK puses, mudināja turpināt stiprināt pastāvošās starptautiskās organizācijas un tīklus, jo īpaši Pasaules Veselības organizāciju (PVO), Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (FAO), Pasaules Dzīvnieku veselības organizāciju (OIE) un Starptautisko Augu aizsardzības konvenciju (SAAK), kā arī aicināja valstis, kas ir BTIK puses, turpināt atbalstīt un/vai uzlabot attiecīgu valstu un reģionu spējas pētīt, noteikt, diagnosticēt un apkarot infekcijas slimības, kā arī citus iespējamus bioloģiskus apdraudējumus un mudināja valstis, kas ir BTIK puses un spēj to darīt, turpināt gan tieši, gan ar starptautisku organizāciju starpniecību atbalstīt spēju vairošanas darbības tajās valstīs, kas ir BTIK puses un kam vajadzīga palīdzība infekcijas slimību pārraudzībā, noteikšanā, diagnosticēšanā un apkarošanā, kā arī ar tām saistītajā izpētē. |
| --- | --- |

(7)

Sestajā pārskata konferencē saistībā ar BTIK X pantu valstis, kas ir BTIK puses, mudināja turpināt stiprināt pastāvošās starptautiskās organizācijas un tīklus, jo īpaši Pasaules Veselības organizāciju (PVO), Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (FAO), Pasaules Dzīvnieku veselības organizāciju (OIE) un Starptautisko Augu aizsardzības konvenciju (SAAK), kā arī aicināja valstis, kas ir BTIK puses, turpināt atbalstīt un/vai uzlabot attiecīgu valstu un reģionu spējas pētīt, noteikt, diagnosticēt un apkarot infekcijas slimības, kā arī citus iespējamus bioloģiskus apdraudējumus un mudināja valstis, kas ir BTIK puses un spēj to darīt, turpināt gan tieši, gan ar starptautisku organizāciju starpniecību atbalstīt spēju vairošanas darbības tajās valstīs, kas ir BTIK puses un kam vajadzīga palīdzība infekcijas slimību pārraudzībā, noteikšanā, diagnosticēšanā un apkarošanā, kā arī ar tām saistītajā izpētē.

| (8) | Starptautiskie veselības aizsardzības noteikumi (turpmāk tekstā – “IHR”) stājās spēkā 2007. gada 15. jūnijā. Ar tiem reglamentē infekcijas slimību uzliesmojumu izplatību, kontroli un reaģēšanu uz šiem uzliesmojumiem neatkarīgi no to izcelsmes, un tajos liek PVO dalībvalstīm vairot svarīgākās laboratoriju un uzraudzības spējas, lai varētu īstenot IHR. PVO sekretariāts ir apņēmies atbalstīt PVO dalībvalstis, lai tās, izmantojot PVO galveno mītni un reģionālos birojus, tostarp PVO Lionas biroju, īstenotu IHR plānus attiecīgās valstīs. PVO bioloģisku apdraudējumu mazināšanas uzraudzības programmā ir dotas norādes par to, kā laboratorijām būtu jārīkojas, izmantojot normatīvas pamatnostādnes, rīkojot seminārus un mācības par bioloģiska drošuma jomā pieņemto praksi, nodrošinot laboratoriju bioloģisko drošību, un izstrādājot rīcības kodeksus, lai ar atbildības sajūtu veiktu pētījumus dabaszinātnes jomā. Tai arī ir uzdevums noteikt ANO pamatnostādnes par infekciozu vielu pārvadāšanu. Saskaņā ar IHR sabiedrības veselības aizsardzības laboratoriju uzdevums ir būt gatavām stāties pretī bioloģiskiem, ķīmiskiem, kā arī radioaktivitātes un kodolieroču radītiem apdraudējumiem. Bioloģiska drošuma un laboratoriju bioloģiskās drošības definīcijas iekļautas PVO Laboratoriju bioloģiska drošuma rokasgrāmatas 3. izdevumā (2004. gads) un rokasgrāmatā “Bioloģisku apdraudējumu regulācija – Laboratoriju bioloģiskās drošības pamatnostādnes” (2006. gads). |
| --- | --- |

(8)

Starptautiskie veselības aizsardzības noteikumi (turpmāk tekstā – “IHR”) stājās spēkā 2007. gada 15. jūnijā. Ar tiem reglamentē infekcijas slimību uzliesmojumu izplatību, kontroli un reaģēšanu uz šiem uzliesmojumiem neatkarīgi no to izcelsmes, un tajos liek PVO dalībvalstīm vairot svarīgākās laboratoriju un uzraudzības spējas, lai varētu īstenot IHR. PVO sekretariāts ir apņēmies atbalstīt PVO dalībvalstis, lai tās, izmantojot PVO galveno mītni un reģionālos birojus, tostarp PVO Lionas biroju, īstenotu IHR plānus attiecīgās valstīs. PVO bioloģisku apdraudējumu mazināšanas uzraudzības programmā ir dotas norādes par to, kā laboratorijām būtu jārīkojas, izmantojot normatīvas pamatnostādnes, rīkojot seminārus un mācības par bioloģiska drošuma jomā pieņemto praksi, nodrošinot laboratoriju bioloģisko drošību, un izstrādājot rīcības kodeksus, lai ar atbildības sajūtu veiktu pētījumus dabaszinātnes jomā. Tai arī ir uzdevums noteikt ANO pamatnostādnes par infekciozu vielu pārvadāšanu. Saskaņā ar IHR sabiedrības veselības aizsardzības laboratoriju uzdevums ir būt gatavām stāties pretī bioloģiskiem, ķīmiskiem, kā arī radioaktivitātes un kodolieroču radītiem apdraudējumiem. Bioloģiska drošuma un laboratoriju bioloģiskās drošības definīcijas iekļautas PVO Laboratoriju bioloģiska drošuma rokasgrāmatas 3. izdevumā (2004. gads) un rokasgrāmatā “Bioloģisku apdraudējumu regulācija – Laboratoriju bioloģiskās drošības pamatnostādnes” (2006. gads).

| (9) | Šo vienoto rīcību īsteno saskaņā ar Finanšu un administratīvo pamatnolīgumu (turpmāk – “pamatnolīgums”), ko noslēgusi Eiropas Komisija, no vienas puses, un ANO, no otras puses, kurā izklāstīta ANO un Eiropas Komisijas rīcības sistēma, lai stiprinātu sadarbību, kā arī operatīvas partnerattiecības, |
| --- | --- |

(9)

Šo vienoto rīcību īsteno saskaņā ar Finanšu un administratīvo pamatnolīgumu (turpmāk – “pamatnolīgums”), ko noslēgusi Eiropas Komisija, no vienas puses, un ANO, no otras puses, kurā izklāstīta ANO un Eiropas Komisijas rīcības sistēma, lai stiprinātu sadarbību, kā arī operatīvas partnerattiecības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

1.   Lai tieši un praktiski piemērotu attiecīgos ES Stratēģijā paredzētos elementus, Eiropas Savienība piedalās to lēmumu īstenošanā, ko sestajā BTIK pārskata konferencē pieņēmušas valstis, kas ir BTIK puses, lai:

| a) | nodrošinātu piemērotu mikrobioloģisku vai citu bioloģisku faktoru vai toksīnu drošumu un drošību laboratorijās un citās iekārtās, tostarp transportēšanas laikā, lai novērstu neatļautu piekļuvi šādiem faktoriem un toksīniem un to neatļautu izvešanu; |
| --- | --- |

a)

nodrošinātu piemērotu mikrobioloģisku vai citu bioloģisku faktoru vai toksīnu drošumu un drošību laboratorijās un citās iekārtās, tostarp transportēšanas laikā, lai novērstu neatļautu piekļuvi šādiem faktoriem un toksīniem un to neatļautu izvešanu;

| b) | veicinātu bioloģisku apdraudējumu mazināšanas jomā pieņemto praksi un informētību, tostarp bioloģisku drošumu, bioloģisku drošību, bioloģiskas pētniecības ētikas ievērošanu un gatavību reaģēt uz apzinātu nepareizu bioloģisku izraisītājfaktoru un toksīnu izmantošanu, veicot starptautisku sadarbību šajā jomā. |
| --- | --- |

b)

veicinātu bioloģisku apdraudējumu mazināšanas jomā pieņemto praksi un informētību, tostarp bioloģisku drošumu, bioloģisku drošību, bioloģiskas pētniecības ētikas ievērošanu un gatavību reaģēt uz apzinātu nepareizu bioloģisku izraisītājfaktoru un toksīnu izmantošanu, veicot starptautisku sadarbību šajā jomā.

2.   Lai sasniegtu 1. punktā minētos mērķus, ES nāk klajā ar projektiem, kuros ietverti šādi pasākumi:

| a) | organizēt informatīvus seminārus, konsultācijas un kompetentu iestāžu mācības attiecīgajās nozarēs un laboratoriju apsaimniekotāju/darbinieku mācības valsts, apakšreģionālā un reģionālā līmenī, lai panāktu dziļāku izpratni par bioloģisku apdraudējumu mazināšanas jomā pieņemto praksi un tās efektīvu īstenošanu laboratorijās un citās iekārtās, tostarp attiecīgajā gadījumā transportēšanas laikā; |
| --- | --- |

a)

organizēt informatīvus seminārus, konsultācijas un kompetentu iestāžu mācības attiecīgajās nozarēs un laboratoriju apsaimniekotāju/darbinieku mācības valsts, apakšreģionālā un reģionālā līmenī, lai panāktu dziļāku izpratni par bioloģisku apdraudējumu mazināšanas jomā pieņemto praksi un tās efektīvu īstenošanu laboratorijās un citās iekārtās, tostarp attiecīgajā gadījumā transportēšanas laikā;

| b) | palīdzēt izmeklētām valstīm pārskatīt veselības aizsardzības sistēmas reaģēšanas spējas, palielinot attiecīgu valstu gatavību bioloģiskiem apdraudējumiem, izstrādāt un īstenot bioloģisku apdraudējumu mazināšanas uzraudzības plānu, jo īpaši saistībā ar laboratorijās pieņemto praksi un drošību, to saskaņot ar attiecīgu valstu integrētiem gatavības plāniem, kā arī stiprināt attiecīgu valstu laboratoriju darbību un stabilitāti, piesaistot tās reģionāliem un starptautiskiem tīkliem. |
| --- | --- |

b)

palīdzēt izmeklētām valstīm pārskatīt veselības aizsardzības sistēmas reaģēšanas spējas, palielinot attiecīgu valstu gatavību bioloģiskiem apdraudējumiem, izstrādāt un īstenot bioloģisku apdraudējumu mazināšanas uzraudzības plānu, jo īpaši saistībā ar laboratorijās pieņemto praksi un drošību, to saskaņot ar attiecīgu valstu integrētiem gatavības plāniem, kā arī stiprināt attiecīgu valstu laboratoriju darbību un stabilitāti, piesaistot tās reģionāliem un starptautiskiem tīkliem.

Sīki izstrādāts šādu projektu apraksts ir izklāstīts šīs vienotās rīcības pielikumā.

2. pants

1.   Prezidentvalsts, kam palīdz ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis (turpmāk tekstā – “ĢS/AP”), ir atbildīga par šīs vienotās rīcības īstenošanu. Komisija ir pilnībā iesaistīta.

2.   Tehnisku 1. panta 2. punktā minēto pasākumu īstenošanu veic PVO, tostarp PVO birojs Lionā.

PVO veic uzdevumus tā ĢS/AP vadībā, kas palīdz prezidentvalstij. Tālab ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis stājas vajadzīgās juridiskajās attiecībās ar PVO.

3.   Prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP, un Komisija saskaņā ar savām pilnvarām cits citu regulāri informē par šīs vienotās rīcības īstenošanu.

3. pants

1.   Bāzes finansējums 1. panta 2. punktā norādīto pasākumu īstenošanai ir EUR 2 105 000, ko finansēs no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.

2.   Izdevumus, ko finansē no šā panta 1. punktā minētās summas, apsaimnieko saskaņā ar Kopienas procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam.

3.   Komisija uzrauga, lai šā panta 2. punktā minētie izdevumi, ko piešķir kā dotāciju, būtu pareizi apsaimniekoti. Šim nolūkam Komisija noslēdz finansēšanas nolīgumu ar PVO. Finansēšanas nolīgumā paredz, ka PVO ir jānodrošina, tostarp ar ES ekspertu līdzdalību, lai ES ieguldījuma redzamība atbilstu tās lielumam.

4.   Komisija cenšas noslēgt 3. punktā paredzēto finansēšanas nolīgumu cik drīz vien iespējams pēc šīs vienotās rīcības stāšanās spēkā. Tā dara Padomei zināmu informāciju par jebkādām grūtībām šajā procesā, kā arī finansēšanas nolīguma noslēgšanas datumu.

4. pants

Prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP, ziņo Padomei par šīs vienotās rīcības īstenošanu, pamatojoties uz PVO ceturkšņa ziņojumiem. Padomes veiktā izvērtēšana pamatojas uz minētajiem ziņojumiem. Komisija ir pilnībā iesaistīta. Tā ziņo Padomei par šīs vienotās rīcības īstenošanas finanšu aspektiem.

5. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

Tā zaudē spēku 24 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas vai 6 mēnešus pēc tās pieņemšanas, ja līdz tam laikam nav noslēgts finansēšanas nolīgums.

6. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2008. gada 14. aprīlī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

I. JARC

---

(1)  OV L 65, 7.3.2006., 51. lpp.

1

(2)  OV C 57, 9.3.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 88, 25.3.2006., 65. lpp.

3

---

PIELIKUMS

FINANSĒJAMO PROJEKTU APRAKSTS

1.   Vispārēji mērķi

Šīs vienotās rīcības vispārējais mērķis ir ar turpmāk izklāstīto projektu palīdzību atbalstīt BTIK īstenošanu, jo īpaši tādu aspektu īstenošanu, kas saistīti ar mikrobioloģisku vai citu bioloģisku izraisītājfaktoru vai toksīnu drošumu un drošību laboratorijās un citās iekārtās, tostarp vajadzības gadījumā transportēšanas laikā, lai novērstu neatļautu piekļuvi šādiem izraisītājfaktoriem un toksīniem un to neatļautu izvešanu.

Tāpat tās mērķis ir palīdzēt veicināt informētību par bioloģisku apdraudējumu novēršanas jomā pieņemto praksi, un jo īpaši ar 2. projekta palīdzību veicināt valsts laboratoriju darbību un saskaņot reaģēšanu uz bioloģiskiem izraisītājfaktoriem un vispārējo valsts gatavību bioloģiskiem apdraudējumiem.

2.   Konkrēti, ar projektiem saistīti mērķi

Turpmāk izklāstītajos projektos izskatīs trīs ļoti nozīmīgus aspektus apzinātā un neapzinātā slimību izplatībā:

| 1) | iespējamību, ka teroristiem vai citiem noziedzniekiem ir piekļuve bīstamiem bioloģiskiem patogēniem/toksīniem. Nedrīkst pieļaut, ka teroristi varētu iegūt slimību izraisītājus un izmantot slimības kā ieroci. Tādi gadījumi kā vēstules ar Sibīrijas mēra sporām 2001. gadā ASV var izraisīt nopietnas politiskas un saimnieciskas problēmas; |
| --- | --- |

1)

iespējamību, ka teroristiem vai citiem noziedzniekiem ir piekļuve bīstamiem bioloģiskiem patogēniem/toksīniem. Nedrīkst pieļaut, ka teroristi varētu iegūt slimību izraisītājus un izmantot slimības kā ieroci. Tādi gadījumi kā vēstules ar Sibīrijas mēra sporām 2001. gadā ASV var izraisīt nopietnas politiskas un saimnieciskas problēmas;

| 2) | nozīmīgu vispārēju pieaugumu jaunu laboratoriju, un jo īpaši tādu augsta līmeņa izolētības laboratoriju skaita ziņā, kuras nespēj ievērot pietiekamus bioloģiska drošuma un bioloģiskas drošības standartus. Pēdējo gadu laikā liels skaits valstu, tostarp valstis, kam ir maz resursu, ir atvēlējušas līdzekļus, lai izveidotu augsta līmeņa izolētības laboratorijas. Lai gan tas ļautu valsts zinātniekiem gūt pieredzi, strādājot ar bīstamiem patogēniem, piemēram, ar SARS korona vīrusu vai vīrusu hemorāģisko drudža vīrusu, tas radītu arī apdraudējumu, jo īpaši valstīs, kam nav iespējas uzkrāt līdzekļus iekārtu ilgtermiņa uzturēšanai un nodrošināt darbiniekiem piemērotas mācības; |
| --- | --- |

2)

nozīmīgu vispārēju pieaugumu jaunu laboratoriju, un jo īpaši tādu augsta līmeņa izolētības laboratoriju skaita ziņā, kuras nespēj ievērot pietiekamus bioloģiska drošuma un bioloģiskas drošības standartus. Pēdējo gadu laikā liels skaits valstu, tostarp valstis, kam ir maz resursu, ir atvēlējušas līdzekļus, lai izveidotu augsta līmeņa izolētības laboratorijas. Lai gan tas ļautu valsts zinātniekiem gūt pieredzi, strādājot ar bīstamiem patogēniem, piemēram, ar SARS korona vīrusu vai vīrusu hemorāģisko drudža vīrusu, tas radītu arī apdraudējumu, jo īpaši valstīs, kam nav iespējas uzkrāt līdzekļus iekārtu ilgtermiņa uzturēšanai un nodrošināt darbiniekiem piemērotas mācības;

| 3) | laboratorijās notiek starpgadījumi un netīša ļoti bīstamu bioloģisku materiālu noplūde tāpēc, ka laboratorijās un citās iekārtās bioloģiska drošuma un bioloģiskas drošības jomā ir pieņemta nepiemērota prakse, kā arī tāpēc, ka nav ievēroti ANO noteikumi par infekcijas izraisītājvielu iesaiņošanu un pārvadāšanu. Trīs dažādi nelaimes gadījumi SARS laboratorijās Āzijā 2003. un 2004. gadā un nesenais nāves gadījums Krievijā, ko izraisīja laboratorijā iegūta Ebolas (Ebola) vīrusa hemorāģiskā drudža infekcija, kā arī bioloģiskā drošuma nepilnības, kuru dēļ laboratorijās ASV notikusi inficēšanās (tularēmija un melioidoze), liecina par apdraudējumiem, kas saistīti ar nepietiekamu bioloģisku drošumu un laboratoriju bioloģisko drošību, kuras uzlabošanai jāpievērš lielāka uzmanība, izmantojot vadības metodes un personāla mācības neatkarīgi no tā, kādā laboratorijas vidē (cilvēku, dzīvnieku vai lauksaimniecības izpētes) darbinieki strādā. |
| --- | --- |

3)

laboratorijās notiek starpgadījumi un netīša ļoti bīstamu bioloģisku materiālu noplūde tāpēc, ka laboratorijās un citās iekārtās bioloģiska drošuma un bioloģiskas drošības jomā ir pieņemta nepiemērota prakse, kā arī tāpēc, ka nav ievēroti ANO noteikumi par infekcijas izraisītājvielu iesaiņošanu un pārvadāšanu. Trīs dažādi nelaimes gadījumi SARS laboratorijās Āzijā 2003. un 2004. gadā un nesenais nāves gadījums Krievijā, ko izraisīja laboratorijā iegūta Ebolas (Ebola) vīrusa hemorāģiskā drudža infekcija, kā arī bioloģiskā drošuma nepilnības, kuru dēļ laboratorijās ASV notikusi inficēšanās (tularēmija un melioidoze), liecina par apdraudējumiem, kas saistīti ar nepietiekamu bioloģisku drošumu un laboratoriju bioloģisko drošību, kuras uzlabošanai jāpievērš lielāka uzmanība, izmantojot vadības metodes un personāla mācības neatkarīgi no tā, kādā laboratorijas vidē (cilvēku, dzīvnieku vai lauksaimniecības izpētes) darbinieki strādā.

2.1.   1. projekts: bioloģisku apdraudējumu mazināšanas uzraudzības veicināšana, rīkojot informatīvus seminārus valsts un reģionālā līmenī

Projekta mērķis

Šā projekta mērķis ir mudināt valstis uzņemties atbildību par tādu programmu izstrādi, ar kuru palīdzību var izvairīties no neapzinātas bioloģisku izraisītājfaktoru iedarbības vai noplūdes laboratorijās un novērst apzinātu minēto izraisītājfaktoru nepareizu lietojumu. Projektā piedalīsies gan attiecīgu valstu veselības aizsardzības politikas veidotāji, gan laboratoriju vadītāji un darbinieki, lai mudinātu viņus apņemties nodrošināt bioloģiska drošuma/bioloģiskas drošības kultūru. Ar projektu arī atbalstīs bioloģisku apdraudējumu mazināšanas programmu attīstību attiecīgu valstu, reģionu un starptautiskā līmenī, tostarp ar laboratoriju tīklu un saskaņotu bioloģiska drošuma un bioloģiskas drošības definīciju reģiona valstīs, lai veicinātu pārredzamību un apņemšanos ievērot bioloģiskās pētniecības ētiku (tostarp veicināt ieroču neizplatīšanu). Īpašu uzmanību pievērsīs saišu izveidei starp sabiedrības veselības nozari un citām nozarēm, piemēram, dzīvnieku veselības aizsardzības un vides nozari, lai nodrošinātu saskaņotu un vispārēju pieeju bioloģisku apdraudējumu mazināšanai.

Projekta rezultāti

| i) | Reģioni un valstis iesaistīsies aktīvā dialogā par jautājumiem, kas saistīti ar bīstamu bioloģisku izraisītājfaktoru un toksīnu drošumu un drošību laboratorijās un citās iekārtās; |
| --- | --- |

i)

Reģioni un valstis iesaistīsies aktīvā dialogā par jautājumiem, kas saistīti ar bīstamu bioloģisku izraisītājfaktoru un toksīnu drošumu un drošību laboratorijās un citās iekārtās;

| ii) | apzinās laboratoriju pašreizējo praksi bioloģiska drošuma un bioloģiskas drošības jautājumos; |
| --- | --- |

ii)

apzinās laboratoriju pašreizējo praksi bioloģiska drošuma un bioloģiskas drošības jautājumos;

| iii) | atbalstīs attiecīgu valstu plānu izstrādi, jo īpaši atbilstīgi IHR, patogēnu noteikumiem un kontroles pasākumiem, lai stiprinātu drošumu un drošību, strādājot ar īpaši infekcioziem materiāliem; |
| --- | --- |

iii)

atbalstīs attiecīgu valstu plānu izstrādi, jo īpaši atbilstīgi IHR, patogēnu noteikumiem un kontroles pasākumiem, lai stiprinātu drošumu un drošību, strādājot ar īpaši infekcioziem materiāliem;

| iv) | izstrādās mācību programmas, lai panāktu, ka politikas veidotāji, laboratoriju vadītāji un laboratoriju darbinieki turpina mazināt bioloģiskus apdraudējumus (minētajās programmās ietilps bioloģiskās pētniecības ētikas jautājumi un tajās popularizēs rīcības kodeksus); |
| --- | --- |

iv)

izstrādās mācību programmas, lai panāktu, ka politikas veidotāji, laboratoriju vadītāji un laboratoriju darbinieki turpina mazināt bioloģiskus apdraudējumus (minētajās programmās ietilps bioloģiskās pētniecības ētikas jautājumi un tajās popularizēs rīcības kodeksus);

| v) | nodrošinās līdzekļus, lai savstarpēji saistītu ieinteresētās personas attiecīgajās valstīs un starptautiskās organizācijas (tostarp FAO, OIE un SAAK), kā arī lai uzturētu to darbību un palīdzētu tām kļūt par atbildīgiem pasaules līmeņa partneriem reģionālās ekspertu apvienībās un starptautiskos tīklos. |
| --- | --- |

v)

nodrošinās līdzekļus, lai savstarpēji saistītu ieinteresētās personas attiecīgajās valstīs un starptautiskās organizācijas (tostarp FAO, OIE un SAAK), kā arī lai uzturētu to darbību un palīdzētu tām kļūt par atbildīgiem pasaules līmeņa partneriem reģionālās ekspertu apvienībās un starptautiskos tīklos.

Projekta izklāsts

a)   Reģiona mēroga semināri, lai veicinātu informētību par bioloģisku apdraudējumu mazināšanas uzraudzību un paredzētu konkrētas, ar atsevišķām valstīm saistītas operatīvas ierosmes bioloģiska drošuma un bioloģiskas drošības jomā

PVO 2006. gadā Vidusamerikā un Dienvidamerikā, Vidusjūras reģiona austrumu valstīs un tajās Āfrikas valstīs, kurās runā angļu valodā, organizēja informatīvus seminārus, lai veicinātu informētību par bioloģisku apdraudējumu mazināšanas uzraudzību. Ar to noslēgs pirmo vispārējo informētības veicināšanas semināru ciklu atlikušajos reģionos un nodrošinās turpmākus pasākumus ar semināriem, kuros pievērsīsies konkrētu valstu vajadzībām izvēlētos reģionos, tostarp bioloģiskās pētniecības ētikas un rīcības kodeksu jomā. Lai centieni nedublētos un lai koordinētu un saskaņotu pieejas, PVO par notiekošajiem projektiem un vajadzīgo palīdzību konsultēsies ar attiecīgām ieinteresētām personām un līdzekļu devējiem (starptautiskiem darbību veicējiem un nevalstiskām organizācijām).

Paredzēti pieci reģiona mēroga semināri, kas varētu attiekties uz šādiem reģioniem: Āfrikas valstis uz dienvidiem no Sahāras tuksneša, Dienvidamerika, Dienvidāzija un Dienvidaustrumāzija, Austrumāzija/Klusā okeāna rietumdaļa, Vidusāzija un Austrumeiropas valstis (tostarp Krievija).

b)   Konsultācijas ar attiecīgām kompetentām iestādēm, lai tās pievērstos bioloģisku apdraudējumu mazināšanas uzraudzībai veselības aizsardzības nozarē

PVO konsultēsies ar kompetentajām iestādēm attiecīgajās nozarēs un ar uzziņu bibliotēku vadītājiem, lai veicinātu viņu apņēmību pievērsties bioloģisku apdraudējumu mazināšanas uzraudzībai. Ir paredzēti vismaz četri apmeklējumi. Valstis, ko apmeklēs, izvēlēsies, konsultējoties vadības komitejā, un valstu izvēle atspoguļos to apņēmību īstenot ieroču neizplatīšanas politiku.

c)   Intensīvi semināri par konkrētu tematu saistībā ar bioloģisku apdraudējumu mazināšanu

PVO organizēs vismaz divus reģiona mēroga seminārus veselības aizsardzības politikas veidotājiem, kā arī laboratoriju vadītājiem un darbiniekiem, lai pārrunātu konkrētus tematus, un tādējādi padziļinātu izpratni par bioloģisku apdraudējumu mazināšanas aspektiem. Šajos semināros pievērsīsies tiesību aktu un uzraudzības jautājumiem, kā arī tam, kā nodrošināt programmu stabilitāti, izmantojot tīklus, seminārus un ekspertu apvienības. Semināri attieksies galvenokārt uz Vidusjūras reģiona austrumu valstīm un Austrumeiropas valstīm vai citām valstīm, kas saistītas ar 2. projektā paredzēto atlasi.

2.2.   2. projekts: Drošības un laboratoriju vadības prakses stiprināšana, lai novērstu bioloģiskus apdraudējumus (paraugs valstīm)

Projekta mērķis

| i) | Apzināt un novērtēt veselības aizsardzības sistēmu reaģēšanas spējas, jo īpaši attiecībā uz bioloģiskiem izraisītājfaktoriem un toksīniem, lai uzlabotu attiecīgu valstu gatavību bioloģiskiem apdraudējumiem, sasaistot veselības aizsardzības nozari ar ārlietu, tieslietu, vides aizsardzības, tirdzniecības, lauksaimniecības (un dzīvnieku veselības aizsardzības) un izlūkošanas nozari; |
| --- | --- |

i)

Apzināt un novērtēt veselības aizsardzības sistēmu reaģēšanas spējas, jo īpaši attiecībā uz bioloģiskiem izraisītājfaktoriem un toksīniem, lai uzlabotu attiecīgu valstu gatavību bioloģiskiem apdraudējumiem, sasaistot veselības aizsardzības nozari ar ārlietu, tieslietu, vides aizsardzības, tirdzniecības, lauksaimniecības (un dzīvnieku veselības aizsardzības) un izlūkošanas nozari;

| ii) | izveidot forumu, lai uzturētu saikni starp darbību veicējiem attiecīgās valstīs un tos informētu par veselības aizsardzības sistēmas gatavību un reaģēšanas spējām; |
| --- | --- |

ii)

izveidot forumu, lai uzturētu saikni starp darbību veicējiem attiecīgās valstīs un tos informētu par veselības aizsardzības sistēmas gatavību un reaģēšanas spējām;

| iii) | izstrādāt bioloģisku apdraudējumu mazināšanas uzraudzības plānu, jo īpaši saistībā ar laboratoriju praksi un drošumu, kā arī saskaņot to ar integrētiem attiecīgu valstu gatavības plāniem; |
| --- | --- |

iii)

izstrādāt bioloģisku apdraudējumu mazināšanas uzraudzības plānu, jo īpaši saistībā ar laboratoriju praksi un drošumu, kā arī saskaņot to ar integrētiem attiecīgu valstu gatavības plāniem;

| iv) | īstenot attiecīgu valstu bioloģisku apdraudējumu mazināšanas uzraudzības plānu, jo īpaši saistībā ar laboratoriju praksi un drošumu; |
| --- | --- |

iv)

īstenot attiecīgu valstu bioloģisku apdraudējumu mazināšanas uzraudzības plānu, jo īpaši saistībā ar laboratoriju praksi un drošumu;

| v) | izpētīt un stiprināt attiecīgu valstu laboratoriju darbību, jaudu un stabilu darbību, piesaistot tās reģionāliem un starptautiskiem laboratoriju tīkliem. |
| --- | --- |

v)

izpētīt un stiprināt attiecīgu valstu laboratoriju darbību, jaudu un stabilu darbību, piesaistot tās reģionāliem un starptautiskiem laboratoriju tīkliem.

Projekta rezultāti

| i) | Stiprinās izmeklētās valsts programmu, lai mazinātu bioloģisku apdraudējumu; |
| --- | --- |

i)

Stiprinās izmeklētās valsts programmu, lai mazinātu bioloģisku apdraudējumu;

| ii) | uzlabos attiecīgas valsts ieinteresēto personu izpratni par to, kādi ir sabiedrības veselības aizsardzības nozares uzdevumi, reaģējot uz bioloģiskiem starpgadījumiem, un vairos šo personu uzticību nozarei kā šādu uzdevumu izpildītājai; |
| --- | --- |

ii)

uzlabos attiecīgas valsts ieinteresēto personu izpratni par to, kādi ir sabiedrības veselības aizsardzības nozares uzdevumi, reaģējot uz bioloģiskiem starpgadījumiem, un vairos šo personu uzticību nozarei kā šādu uzdevumu izpildītājai;

| iii) | lai reaģētu uz bioloģiskiem starpgadījumiem, bioloģisku pētījumu laboratorijas sasaistīs ar ieinteresētajām personām attiecīgās valstīs; |
| --- | --- |

iii)

lai reaģētu uz bioloģiskiem starpgadījumiem, bioloģisku pētījumu laboratorijas sasaistīs ar ieinteresētajām personām attiecīgās valstīs;

| iv) | būs uzlabots laboratoriju drošums, kvalitāte un darbība; |
| --- | --- |

iv)

būs uzlabots laboratoriju drošums, kvalitāte un darbība;

| v) | ar reģionālu un starptautisku atzinību nodrošinās atzītu laboratoriju kvalitāti un savstarpējo saistību; |
| --- | --- |

v)

ar reģionālu un starptautisku atzinību nodrošinās atzītu laboratoriju kvalitāti un savstarpējo saistību;

| vi) | nodrošinās, ka valsts atbilst IHR paredzētajām prasībām par laboratoriju pamatspējām. |
| --- | --- |

vi)

nodrošinās, ka valsts atbilst IHR paredzētajām prasībām par laboratoriju pamatspējām.

Projekta izklāsts

Iepriekš minēto iemeslu dēļ projektu īstenos tādā piemērotā laikposmā, kam būs vajadzīga ilga apņēmība gan no pieteikuma iesniedzējas valsts, gan ES. Projektu īstenos vairākos posmos. Par attiecīgas valsts projekta vadītāju būtu jāieceļ ES algots eksperts.

Sagatavošanas posms

PVO projektam izvēlēsies vairākas kandidātvalstis, lai ar vadības komitejas palīdzību ES dalībvalstīm ieteiktu piemērotu kandidātu. Izvēles kritērijos būs prioritāri atspoguļoti ieroču neizplatīšanas jautājumi. PVO un prezidentvalsts ar ĢS/AP palīdzību veiks izpētes pārrunas ar kandidātvalstīm. Pamatojoties uz šajās pārrunās gūtajiem panākumiem, atbilstīgi nākamajam projekta posmam PVO pārstāvji apmeklēs valstis, pirms tās izvērtē. PVO izraudzīsies projekta koordinatoru, kas ir kādas ES dalībvalsts valstspiederīgais.

Šā sagatavošanas procesa rezultātā Eiropas Savienība (ko šim nolūkam pārstāvēs prezidentvalsts ar ĢS/AP palīdzību), Pasaules Veselības organizācija un izvēlētā valsts parakstīs saprašanās memorandu.

Novērtēšanas posms

Novērtēšanas posmā PVO veiks ar bioloģiju saistītu attiecīgas valsts darbību un izmeklētās valsts bioloģisku aktīvu novērtējumu un palīdzēs tos salāgot ar valsts gatavību reaģēt uz bioloģiskiem starpgadījumiem. Novērtējumā pabeigs bioloģisku starpgadījumu izvērtēšanu un izstrādās koordinācijas plānu, lai informētu visas ieinteresētās puses par attiecīgas valsts gatavību bioloģiskiem starpgadījumiem, un tajā būs sākta attiecīgās valsts gatavības plānā paredzēto sabiedrības veselības aizsardzības pienākumu saskaņošana, gatavojoties starptautiska mēroga bioloģiskiem un/vai sabiedrības veselības aizsardzības ārkārtas gadījumiem.

Tehniskas palīdzības posms

Šā posma mērķis ir stiprināt laboratoriju praksi reaģēt uz starptautiska mēroga notikumiem saistībā ar sabiedrības veselības aizsardzību un nodrošināt to, lai laboratoriju darbība būtu droša un tās rezultāti būtu apstiprināti valsts, reģionālā un starptautiskā līmenī. Lai sasniegtu šos mērķus, atbildīgajiem dalībniekiem sabiedrības veselības jomā un bioloģiskās reaģēšanas jomā nodrošinās mācības. Izstrādās laboratoriju infrastruktūru plānus un attiecīgas valsts bioloģiskā drošuma jomā atzītus speciālistus piesaistīs starptautiskiem tīkliem, tostarp tie piedalīsies ikgadējās bioloģiska drošuma asociācijas sanāksmēs un konferencēs.

Izvērtēšanas posms

Katru ceturksni PVO sadarbībā ar izmeklēto valsti sagatavos ziņojumus, kuros izvērtē attiecīgas valsts gatavības plānus bioloģiskiem apdraudējumiem, kā arī attiecīgas valsts laboratoriju darbību no bioloģiska drošuma un bioloģiskas drošības viedokļa, un pārsūtīs šos izvērtējuma ziņojumus prezidentvalstij, kam palīdz ĢS/AP, un Komisijai.

3.   Ilgums

Paredzētais vienotās rīcības īstenošanas laiks ir 24 mēneši.

4.   Saņēmēji

Saņēmēji ir valstis, kas ir BTIK puses, vai valstis, kas sākušas ratifikācijas/pievienošanās procesu. Vienotā rīcība galvenokārt attiecināma uz tām valstīm un reģioniem, kas ir neaizsargāti, jo to bioloģiskajās laboratorijās veic nedrošas darbības, kuras palielina tādu mikroorganismu un to produktu, kas var izraisīt būtiskas sekas, pazušanas, zādzības un nepareizas izmantošanas risku.

5.   Īstenošanas struktūra

Prezidentvalsts, kam palīdz ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis, ir atbildīga par šīs vienotās rīcības īstenošanu un tās pārraudzību. Prezidentvalstij tehniskā īstenošana jāuztic PVO.

Projektus īstenos PVO darbinieki, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar (ekspertiem no) PVO dalībvalstīm, jo īpaši ES dalībvalstīm. Pieņemot darbā jaunus darbiniekus projekta īstenošanai, būtu jādod priekšroka ES dalībvalstu valstspiederīgajiem. Vienotās rīcības īstenošanu pārraudzīs vadības komiteja, kurā ietilpst PVO pārstāvji, ES prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP un Komisija. Vadības komitejas sanāksmes notiks pēc vajadzības, bet vismaz divas reizes gadā, lai pārskatītu panākto un pārrunātu ar īstenošanu saistītus jautājumus. To dara, lai nodrošinātu vispārēju projekta īstenošanas un novērtējuma ziņojumu saskaņošanu. Tāpat vadības komiteja darbojas kā valstu atlases mehānisms 1(b) un 2. projekta vajadzībām.

---