# Službeni list L 285/2014

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 285 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 57.30 rujna 2014. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 285

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 57.30 rujna 2014.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Pravilnik br. 7 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala, kočnih svjetala i gabaritnih svjetala za motorna vozila (osim motocikala) i njihove prikolice | 1 |
| | * | Pravilnik br. 99 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji izvora svjetlosti s izbojem u plinu za uporabu u homologiranim jedinicama svjetala s izbojem u plinu za motorna vozila | 35 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Pravilnik br. 7 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala, kočnih svjetala i gabaritnih svjetala za motorna vozila (osim motocikala) i njihove prikolice

1

*

Pravilnik br. 99 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji izvora svjetlosti s izbojem u plinu za uporabu u homologiranim jedinicama svjetala s izbojem u plinu za motorna vozila

35

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 30.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 285/1

---

Samo izvorni tekstovi UN/ECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na snagu ovog Pravilnika potrebno je provjeriti u posljednjem izdanju UN/ECE-ova dokumenta TRANS/WP.29/343, koji je dostupan na internetskoj stranici:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik br. 7 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala, kočnih svjetala i gabaritnih svjetala za motorna vozila (osim motocikala) i njihove prikolice

Obuhvaća sav važeći tekst do:

Dopune 23. seriji izmjena 02 – datum stupanja na snagu: 9. listopada 2014.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

Područje primjene

| 1. | Definicije |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zahtjev za homologaciju |
| --- | --- |

2.

| 3. | Oznake |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Opći zahtjevi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jakost emitirane svjetlosti |
| --- | --- |

6.

| 7. | Postupak ispitivanja |
| --- | --- |

7.

| 8. | Boja emitirane svjetlosti |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazne za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Konačna obustava proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Primjedbe u vezi s bojom i određenim uređajima |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nazivi i adrese tehničkih službi nadležnih za provođenje homologacijskih ispitivanja i tijela za homologaciju tipa |
| --- | --- |

13.

| 14. | Prijelazne odredbe |
| --- | --- |

14.

PRILOZI

| 1. | Prednja i stražnja pozicijska svjetla, gabaritna svjetla i kočna svjetla: najmanji kutovi potrebni za raspodjelu svjetlosti u prostoru tih svjetala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izjava |
| --- | --- |

2.

| 3. | Primjeri izgleda homologacijskih oznaka |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fotometrijska mjerenja |
| --- | --- |

4.

| 5. | Najmanji zahtjevi za postupke nadzora sukladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

5.

| 6. | Najmanji zahtjevi za uzorkovanje koje obavlja inspektor |
| --- | --- |

6.

PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj se Pravilnik odnosi na:

| | prednja i stražnja pozicijska svjetla te kočna svjetla za vozila kategorija L, M, N, O i T (1); i |
| --- | --- |

prednja i stražnja pozicijska svjetla te kočna svjetla za vozila kategorija L, M, N, O i T (1); i

| | gabaritna svjetla za vozila kategorija M, N, O i T. |
| --- | --- |

gabaritna svjetla za vozila kategorija M, N, O i T.

1.   DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika:

1.1.   „prednje pozicijsko svjetlo” znači svjetlo kojim se označuju prisutnost i širina vozila s prednje strane;

1.2.   „stražnje pozicijsko svjetlo” znači svjetlo kojim se označuju prisutnost i širina vozila sa stražnje strane;

1.3.   „kočno svjetlo” znači svjetlo kojim se drugim sudionicima u prometu upozorava da vozač upotrebljava radnu kočnicu. Kočna svjetla mogu se uključiti primjenom usporivača ili sličnog uređaja;

1.4.   „gabaritno svjetlo” znači svjetlo ugrađeno blizu krajnjeg vanjskog ruba i što bliže krovu vozila te namijenjeno za jasno označivanje ukupne širine vozila. Kod određenih motornih vozila i prikolica to svjetlo služi kao dopuna pozicijskim svjetlima vozila i za privlačenje posebne pozornosti na gabarite.

1.5.   Definicije pojmova:

Na ovaj se Pravilnik primjenjuju definicije iz Pravilnika br. 48 i njegovih serija izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa.

1.6.   „Prednja pozicijska svjetla, stražnja pozicijska svjetla, kočna svjetla i gabaritna svjetla različitih tipova” znači svjetla koja se razlikuju, u svakoj navedenoj kategoriji, prema bitnim obilježjima kao što su:

| (a) | trgovački naziv ili oznaka; |
| --- | --- |

(a)

trgovački naziv ili oznaka;

| (b) | obilježja optičkog sustava (razine jakosti svjetlosti, kutovi raspodjele svjetlosti, kategorija izvora svjetlosti, modul izvora svjetlosti itd.); |
| --- | --- |

(b)

obilježja optičkog sustava (razine jakosti svjetlosti, kutovi raspodjele svjetlosti, kategorija izvora svjetlosti, modul izvora svjetlosti itd.);

| (c) | sustav za smanjenje osvjetljivanja noću – u slučaju kočnih svjetala s dvjema razinama jakosti. |
| --- | --- |

(c)

sustav za smanjenje osvjetljivanja noću – u slučaju kočnih svjetala s dvjema razinama jakosti.

Promjena boje izvora svjetlosti ili boje bilo kojeg filtra ne čini promjenu tipa.

1.7.   Upućivanja na standardne (etalon) žarulje sa žarnom niti u ovom Pravilniku i na Pravilnik br. 37, odnose se na Pravilnik br. 37 i njegovu seriju izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa.

Upućivanja na standardne (etalon) LED izvore svjetlosti u ovom Pravilniku i na Pravilnik br. 128, odnose se na Pravilnik br. 128 i njegovu seriju izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa.

2.   ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

2.1.   Zahtjev za homologaciju podnosi nositelj trgovačkog naziva ili oznake ili njegov propisno ovlašteni zastupnik. U njemu se navodi:

| 2.1.1. | svrha ili svrhe za koje je namijenjen uređaj dostavljen na homologaciju i može li se upotrijebiti u sklopu dvaju svjetala iste vrste/istog tipa; |
| --- | --- |

2.1.1.

svrha ili svrhe za koje je namijenjen uređaj dostavljen na homologaciju i može li se upotrijebiti u sklopu dvaju svjetala iste vrste/istog tipa;

| 2.1.2. | u slučaju gabaritnog svjetla, je li namijenjen za emitiranje bijele ili crvene svjetlosti; |
| --- | --- |

2.1.2.

u slučaju gabaritnog svjetla, je li namijenjen za emitiranje bijele ili crvene svjetlosti;

| 2.1.3. | u slučaju kočnog svjetla S3 ili S4, je li namijenjen za ugradnju izvan ili unutar (iza stražnjeg prozora) vozila; |
| --- | --- |

2.1.3.

u slučaju kočnog svjetla S3 ili S4, je li namijenjen za ugradnju izvan ili unutar (iza stražnjeg prozora) vozila;

| 2.1.4. | proizvodi li uređaj stalnu svjetlosnu jakost (kategorija R, R1, RM1, S1 ili S3) ili promjenjivu svjetlosnu jakost (kategorija R2, RM2, S2 ili S4); |
| --- | --- |

2.1.4.

proizvodi li uređaj stalnu svjetlosnu jakost (kategorija R, R1, RM1, S1 ili S3) ili promjenjivu svjetlosnu jakost (kategorija R2, RM2, S2 ili S4);

| 2.1.5. | te prema nahođenju podnositelja zahtjeva, da uređaj može biti postavljen na vozilo s različitim nagibima referentne osi u odnosu na referentne ravnine vozila i tlo ili da se može rotirati oko svoje referentne osi; ti se različiti uvjeti ugradnje navode u izjavi. |
| --- | --- |

2.1.5.

te prema nahođenju podnositelja zahtjeva, da uređaj može biti postavljen na vozilo s različitim nagibima referentne osi u odnosu na referentne ravnine vozila i tlo ili da se može rotirati oko svoje referentne osi; ti se različiti uvjeti ugradnje navode u izjavi.

2.2.   Za svaki se tip uređaja zahtjevu prilažu:

| 2.2.1. | crteži u tri primjerka koji su dovoljno podrobni da omoguće prepoznavanje tipa uređaja i prikazuju sljedeće:






  (a) | u kojim se geometrijskim položajima uređaj (i, ako je primjenjivo, za svjetla kategorije S3 ili S4 stražnji prozor) može ugraditi na vozilo, os opažanja koja se u ispitivanjima uzima kao referentna os (horizontalni kut H = 0°, vertikalni kut V = 0°) i točku koja se u navedenim ispitivanjima uzima kao referentno središte; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

crteži u tri primjerka koji su dovoljno podrobni da omoguće prepoznavanje tipa uređaja i prikazuju sljedeće:

(a)

u kojim se geometrijskim položajima uređaj (i, ako je primjenjivo, za svjetla kategorije S3 ili S4 stražnji prozor) može ugraditi na vozilo, os opažanja koja se u ispitivanjima uzima kao referentna os (horizontalni kut H = 0°, vertikalni kut V = 0°) i točku koja se u navedenim ispitivanjima uzima kao referentno središte;

| (b) | geometrijske uvjete ugradnje uređaja koji ispunjavaju zahtjeve iz stavka 6.; |
| --- | --- |

(b)

geometrijske uvjete ugradnje uređaja koji ispunjavaju zahtjeve iz stavka 6.;

| (c) | u slučaju međuovisnog svjetlosnog sustava, međuovisno svjetlo ili kombinaciju međuovisnih svjetala koja ispunjavaju zahtjeve iz stavaka 5.10. i 6.1. i iz Priloga 4. ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

(c)

u slučaju međuovisnog svjetlosnog sustava, međuovisno svjetlo ili kombinaciju međuovisnih svjetala koja ispunjavaju zahtjeve iz stavaka 5.10. i 6.1. i iz Priloga 4. ovom Pravilniku;

| (d) | mjesto predviđeno za homologacijski broj i dodatne simbole u vezi s krugom homologacijske oznake; |
| --- | --- |

(d)

mjesto predviđeno za homologacijski broj i dodatne simbole u vezi s krugom homologacijske oznake;

| 2.2.2. | kratak tehnički opis u kojem se posebno navode, uz iznimku svjetala s nezamjenjivim izvorom svjetlosti:






  (a) | kategorija ili kategorije propisanih žarulja sa žarnom niti; ta kategorija žarulje sa žarnom jedna je od kategorija iz Pravilnika br. 37 i njegove serije izmjena na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa; u slučaju kočnog svjetla kategorije S3 ili S4 namijenjenog za ugradnju unutar vozila tehnički opis sadržava specifikaciju optičkih svojstava (propusnost, boju, nagib itd.) stražnjih prozora; i/ili |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

kratak tehnički opis u kojem se posebno navode, uz iznimku svjetala s nezamjenjivim izvorom svjetlosti:

(a)

kategorija ili kategorije propisanih žarulja sa žarnom niti; ta kategorija žarulje sa žarnom jedna je od kategorija iz Pravilnika br. 37 i njegove serije izmjena na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa; u slučaju kočnog svjetla kategorije S3 ili S4 namijenjenog za ugradnju unutar vozila tehnički opis sadržava specifikaciju optičkih svojstava (propusnost, boju, nagib itd.) stražnjih prozora; i/ili

| (b) | kategorija ili kategorije propisanog izvora svjetlosti sa svjetlećom diodom (LED); ta kategorija LED izvora svjetlosti jedna je od kategorija iz Pravilnika br. 128 i njegove serije izmjena na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa; i/ili |
| --- | --- |

(b)

kategorija ili kategorije propisanog izvora svjetlosti sa svjetlećom diodom (LED); ta kategorija LED izvora svjetlosti jedna je od kategorija iz Pravilnika br. 128 i njegove serije izmjena na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa; i/ili

| (c) | poseban identifikacijski kôd modula izvora svjetlosti. |
| --- | --- |

(c)

poseban identifikacijski kôd modula izvora svjetlosti.

U slučaju kočnog svjetla kategorije S3 ili S4 namijenjenog za ugradnju unutar vozila tehnički opis sadržava specifikaciju optičkih svojstava (propusnost, boju, nagib itd.) stražnjih prozora;

| 2.2.3. | u slučaju svjetla promjenjive svjetlosne jakosti sažet opis regulacije jakosti, crtež razmještaja i obilježja sustava kojim se osiguravaju dvije razine jakosti; |
| --- | --- |

2.2.3.

u slučaju svjetla promjenjive svjetlosne jakosti sažet opis regulacije jakosti, crtež razmještaja i obilježja sustava kojim se osiguravaju dvije razine jakosti;

| 2.2.4. | dva uzorka; ako je homologacijski zahtjev podnesen za uređaje koji nisu jednaki, ali su simetrični i prikladni za ugradnju jedna na lijevu i jedna na desnu stranu vozila, dva dostavljena uzorka smiju biti jednaka i prikladna za postavljanje samo na desnu ili samo na lijevu stranu vozila.
  U slučaju svjetla promjenjive svjetlosne jakosti zahtjevu se prilaže regulator jakosti ili generator koji proizvodi jednake signale; |
| --- | --- |

2.2.4.

dva uzorka; ako je homologacijski zahtjev podnesen za uređaje koji nisu jednaki, ali su simetrični i prikladni za ugradnju jedna na lijevu i jedna na desnu stranu vozila, dva dostavljena uzorka smiju biti jednaka i prikladna za postavljanje samo na desnu ili samo na lijevu stranu vozila.

U slučaju svjetla promjenjive svjetlosne jakosti zahtjevu se prilaže regulator jakosti ili generator koji proizvodi jednake signale;

| 2.2.5. | u slučaju kočnog svjetla kategorije S3 ili S4 namijenjenog za ugradnju unutar vozila uzorak ploče ili uzorke ploča (ako postoje različite mogućnosti) jednakovrijednih optičkih svojstava koja odgovaraju svojstvima stvarnog stražnjeg prozora. |
| --- | --- |

2.2.5.

u slučaju kočnog svjetla kategorije S3 ili S4 namijenjenog za ugradnju unutar vozila uzorak ploče ili uzorke ploča (ako postoje različite mogućnosti) jednakovrijednih optičkih svojstava koja odgovaraju svojstvima stvarnog stražnjeg prozora.

3.   OZNAKE

Uređaji dostavljeni za homologaciju moraju imati:

3.1.   trgovački naziv ili oznaku podnositelja; ta je oznaka jasno čitljiva i neizbrisiva;

3.2.   uz iznimku svjetala s neizmjenjivim izvorom svjetlosti, jasno čitljivu i neizbrisivu oznaku:

| (a) | kategorije ili kategorija propisanih izvora svjetlosti; i/ili |
| --- | --- |

(a)

kategorije ili kategorija propisanih izvora svjetlosti; i/ili

| (b) | poseban identifikacijski kôd modula izvora svjetlosti; |
| --- | --- |

(b)

poseban identifikacijski kôd modula izvora svjetlosti;

3.3.   dovoljno prostora za homologacijsku oznaku i dodatne simbole propisane stavkom 4.2. u nastavku; taj se prostor prikazuje na crtežima iz stavka 2.2.1.;

3.4.   u slučaju svjetala s elektroničkim uređajem za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulatorom jakosti i/ili nezamjenjivim izvorima svjetlosti i/ili modulima izvora svjetlosti oznaku nazivnog napona ili raspona napona i nazivne najveće snage;

3.5.   oznaku nazivnog sekundarnog predviđenog napona ako su to svjetla koja rade na naponima različitima od nazivnih napona od 6 V, 12 V odnosno 24 V, zbog primjene elektroničkog uređaja za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulatora jakosti koji nije dio svjetla, ili imaju sekundarni način rada;

3.6.   u slučaju svjetala s modulima izvora svjetlosti moduli moraju imati:

| 3.6.1. | trgovački naziv ili oznaku podnositelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva; |
| --- | --- |

3.6.1.

trgovački naziv ili oznaku podnositelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva;

| 3.6.2. | poseban identifikacijski kôd modula; ta oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva. Poseban identifikacijski kôd čine početna slova „MD” za „MODUL”, za kojima slijedi homologacijska oznaka bez kruga, kako je propisano stavkom 4.2.1.1. u nastavku i, u slučaju upotrebe nekoliko različitih modula svjetlosnog izvora, dodatni simboli ili znakovi; poseban identifikacijski kôd prikazan je na crtežima iz stavka 2.2.1.
  Homologacijska oznaka ne mora biti jednaka oznaci na svjetlu u kojem se upotrebljava modul, no obje oznake moraju pripadati istom podnositelju zahtjeva; |
| --- | --- |

3.6.2.

poseban identifikacijski kôd modula; ta oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva. Poseban identifikacijski kôd čine početna slova „MD” za „MODUL”, za kojima slijedi homologacijska oznaka bez kruga, kako je propisano stavkom 4.2.1.1. u nastavku i, u slučaju upotrebe nekoliko različitih modula svjetlosnog izvora, dodatni simboli ili znakovi; poseban identifikacijski kôd prikazan je na crtežima iz stavka 2.2.1.

Homologacijska oznaka ne mora biti jednaka oznaci na svjetlu u kojem se upotrebljava modul, no obje oznake moraju pripadati istom podnositelju zahtjeva;

| 3.6.3. | oznaku nazivnog napona ili raspona napona i nazivne snage; |
| --- | --- |

3.6.3.

oznaku nazivnog napona ili raspona napona i nazivne snage;

3.7.   elektronički uređaj za upravljanje svjetlosnim izvorom ili regulator jakosti koji je dio svjetla, no nije u njegovu kućištu, ima naziv proizvođača i njegov identifikacijski broj.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1.   Općenito

4.1.1.   Ako dva uređaja podnesena na homologaciju u skladu sa stavkom 2.2.4. ispunjavaju odredbe ovog Pravilnika, izdaje se homologacija. Sve uređaje međuovisnog svjetlosnog sustava na homologaciju mora dati isti podnositelj zahtjeva.

4.1.2.   Kada je više svjetala dio istog sklopa udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala, homologacija se dodjeljuje samo ako svako svjetlo pojedinačno ispunjava odredbe ovog ili nekog drugog Pravilnika. Svjetla koja nisu u skladu s odredbama bilo kojeg od tih pravilnika nisu dijelom takva sklopa udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala. Ta se odredba ne odnosi na glavna svjetla opremljena žaruljom s dvostrukom žarnom niti kod kojih je homologiran samo jedan snop.

4.1.3.   Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Njegove prve dvije znamenke (trenutačno 02) označuju serije izmjena koje uključuju najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne može dodijeliti isti broj drugom tipu uređaja obuhvaćenom ovim Pravilnikom, osim u slučaju proširenja homologacije na uređaj koji se od već homologiranog uređaja razlikuje samo bojom emitiranog svjetla.

4.1.4.   Obavijest o homologaciji ili proširenju ili odbijanju ili povlačenju homologacije ili konačno obustavljenoj proizvodnji tipa uređaja u skladu s ovim Pravilnikom dostavlja se stranama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik, izjavom koja odgovara obrascu prikazanom u Prilogu 2. ovom Pravilniku.

4.1.5.   Uz oznake propisane stavcima 3.1., 3.2. odnosno 3.4., svaki uređaj koji je sukladan tipu homologiranom u skladu s ovim Pravilnikom treba imati, na mjestu iz stavka 3.3., homologacijsku oznaku kako je opisana u stavcima 4.2. i 4.3.

4.2.   Sastav homologacijske oznake

Homologacijska oznaka sastoji se od:

4.2.1.   međunarodne homologacijske oznake koja obuhvaća:

| 4.2.1.1. | krug oko slova „E” za kojim slijedi razlikovni broj zemlje koja je izdala homologaciju (2); |
| --- | --- |

4.2.1.1.

krug oko slova „E” za kojim slijedi razlikovni broj zemlje koja je izdala homologaciju (2);

| 4.2.1.2. | homologacijski broj propisan stavkom 4.1.3.; |
| --- | --- |

4.2.1.2.

homologacijski broj propisan stavkom 4.1.3.;

4.2.2.   sljedećeg dodatnog simbola (ili više njih):

| 4.2.2.1. | na uređajima koji ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika u pogledu prednjih pozicijskih svjetala, slova „A”; |
| --- | --- |

4.2.2.1.

na uređajima koji ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika u pogledu prednjih pozicijskih svjetala, slova „A”;

| 4.2.2.2. | na uređajima koji ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika u pogledu stražnjih pozicijskih svjetala, slova „R” za kojim može slijediti brojka „1” ako uređaj proizvodi stalnu svjetlosnu jakost i brojka „2” ako uređaj proizvodi promjenjivu svjetlosnu jakost; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

na uređajima koji ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika u pogledu stražnjih pozicijskih svjetala, slova „R” za kojim može slijediti brojka „1” ako uređaj proizvodi stalnu svjetlosnu jakost i brojka „2” ako uređaj proizvodi promjenjivu svjetlosnu jakost;

| 4.2.2.3. | na uređajima koji ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika u pogledu prednjih gabaritnih svjetala, slova „AM”; |
| --- | --- |

4.2.2.3.

na uređajima koji ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika u pogledu prednjih gabaritnih svjetala, slova „AM”;

| 4.2.2.4. | na uređajima koji ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika u pogledu stražnjih gabaritnih svjetala, slova „RM” za kojima može slijediti brojka „1” ako uređaj proizvodi stalnu svjetlosnu jakost i brojka „2” ako uređaj proizvodi promjenjivu svjetlosnu jakost; |
| --- | --- |

4.2.2.4.

na uređajima koji ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika u pogledu stražnjih gabaritnih svjetala, slova „RM” za kojima može slijediti brojka „1” ako uređaj proizvodi stalnu svjetlosnu jakost i brojka „2” ako uređaj proizvodi promjenjivu svjetlosnu jakost;

| 4.2.2.5. | na uređajima koji ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika u pogledu kočnih svjetala, slova „S” za kojim slijedi brojka:






  „1” | ako uređaj proizvodi stalnu svjetlosnu jakost; |
| --- | --- | --- |
| „2” | ako uređaj proizvodi promjenjivu svjetlosnu jakost; |
| „3” | ako uređaj ispunjava posebne zahtjeve za kočna svjetla kategorije S3 i proizvodi stalnu svjetlosnu jakost; |
| „4” | ako uređaj ispunjava posebne zahtjeve za kočna svjetla kategorije S4 i proizvodi promjenjivu svjetlosnu jakost; |

4.2.2.5.

na uređajima koji ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika u pogledu kočnih svjetala, slova „S” za kojim slijedi brojka:

„1”

ako uređaj proizvodi stalnu svjetlosnu jakost;

„2”

ako uređaj proizvodi promjenjivu svjetlosnu jakost;

„3”

ako uređaj ispunjava posebne zahtjeve za kočna svjetla kategorije S3 i proizvodi stalnu svjetlosnu jakost;

„4”

ako uređaj ispunjava posebne zahtjeve za kočna svjetla kategorije S4 i proizvodi promjenjivu svjetlosnu jakost;

| 4.2.2.6. | na uređajima koji obuhvaćaju stražnje pozicijsko svjetlo i kočno svjetlo i ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika u pogledu takvih svjetala, slova „R” ili „R1” ili „R2” i „S1” ili „S2”, ovisno o slučaju, razdvojena vodoravnom crticom; |
| --- | --- |

4.2.2.6.

na uređajima koji obuhvaćaju stražnje pozicijsko svjetlo i kočno svjetlo i ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika u pogledu takvih svjetala, slova „R” ili „R1” ili „R2” i „S1” ili „S2”, ovisno o slučaju, razdvojena vodoravnom crticom;

| 4.2.2.7. | na prednjim ili stražnjim pozicijskim svjetlima čiji su kutovi vidljivosti asimetrični s obzirom na referentnu os u horizontalnom smjeru i na prednjim ili stražnjim gabaritnim svjetlima, strelice usmjerene prema strani na kojoj su fotometrijski zahtjevi ispunjeni do kuta 80° H; |
| --- | --- |

4.2.2.7.

na prednjim ili stražnjim pozicijskim svjetlima čiji su kutovi vidljivosti asimetrični s obzirom na referentnu os u horizontalnom smjeru i na prednjim ili stražnjim gabaritnim svjetlima, strelice usmjerene prema strani na kojoj su fotometrijski zahtjevi ispunjeni do kuta 80° H;

| 4.2.2.8. | na uređajima koji se mogu upotrebljavati kao dio sklopa od dvaju svjetala, dodatnog slova „D” desno od simbola navedenog u stavcima 4.2.2.1. i 4.2.2.6.; |
| --- | --- |

4.2.2.8.

na uređajima koji se mogu upotrebljavati kao dio sklopa od dvaju svjetala, dodatnog slova „D” desno od simbola navedenog u stavcima 4.2.2.1. i 4.2.2.6.;

| 4.2.2.9. | na uređajima sa smanjenom raspodjelom svjetlosti u skladu sa stavkom 2.3. Priloga 4. ovom Pravilniku, okomite strelice koja počinje od vodoravnog dijela i usmjerena je nadolje; |
| --- | --- |

4.2.2.9.

na uređajima sa smanjenom raspodjelom svjetlosti u skladu sa stavkom 2.3. Priloga 4. ovom Pravilniku, okomite strelice koja počinje od vodoravnog dijela i usmjerena je nadolje;

| 4.2.2.10. | na međuovisnim svjetlima, koja se mogu upotrebljavati kao dio međuovisnog svjetlosnog sustava, dodatnog slova „Y” desno od simbola navedenog u stavcima 4.2.2.1. do 4.2.2.6. koje se označuje na svakom uređaju. |
| --- | --- |

4.2.2.10.

na međuovisnim svjetlima, koja se mogu upotrebljavati kao dio međuovisnog svjetlosnog sustava, dodatnog slova „Y” desno od simbola navedenog u stavcima 4.2.2.1. do 4.2.2.6. koje se označuje na svakom uređaju.

4.2.3.   Dvije znamenke homologacijskog broja (trenutačno 02, što odgovara seriji izmjena 02 koja je stupila na snagu 5. svibnja 1991.), koje označuju serije izmjena koje uključuju najnovije bitnije tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije i, u slučaju potrebe, propisana strelica mogu se označiti bliže navedenim dodatnim simbolima.

4.2.4.   Znakovi i simboli iz stavaka 4.2.1. i 4.2.2. jasno su čitljivi i neizbrisivi čak i kada je uređaj ugrađen u vozilu.

4.3.   Izgled homologacijske oznake

4.3.1.   Neovisna svjetla

U stavcima od 1. do 6. Priloga 3. prikazani su primjeri izgleda homologacijske oznake s navedenim dodatnim simbolima.

Ako različiti tipovi svjetala u skladu s nekoliko pravilnika imaju istu vanjsku leću, iste ili različite boje, smije se staviti jedna međunarodna homologacijska oznaka, koju čini krug oko slova „E” za kojim slijede razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju te homologacijski broj. Ta se homologacijska oznaka može nalaziti bilo gdje na svjetlu pod uvjetom:

| 4.3.1.1. | da je vidljiva nakon njihove ugradnje; |
| --- | --- |

4.3.1.1.

da je vidljiva nakon njihove ugradnje;

| 4.3.1.2. | da je označen identifikacijski simbol za svako svjetlo u skladu sa svim pravilnicima prema kojima je homologacija dodijeljena, zajedno s odgovarajućim serijama izmjena koje obuhvaćaju najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme izdavanja homologacije, i, prema potrebi, zahtijevana strelica; |
| --- | --- |

4.3.1.2.

da je označen identifikacijski simbol za svako svjetlo u skladu sa svim pravilnicima prema kojima je homologacija dodijeljena, zajedno s odgovarajućim serijama izmjena koje obuhvaćaju najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme izdavanja homologacije, i, prema potrebi, zahtijevana strelica;

| 4.3.1.3. | da veličina sastavnih dijelova jedne homologacijske oznake nije manja od najmanje veličine propisane za najmanju pojedinačnu homologacijsku oznaku pravilnikom prema kojem je dodijeljena homologacija; |
| --- | --- |

4.3.1.3.

da veličina sastavnih dijelova jedne homologacijske oznake nije manja od najmanje veličine propisane za najmanju pojedinačnu homologacijsku oznaku pravilnikom prema kojem je dodijeljena homologacija;

| 4.3.1.4. | da je na kućištu svjetla mjesto opisano u stavku 3.3. i homologacijska oznaka stvarnih funkcija. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

da je na kućištu svjetla mjesto opisano u stavku 3.3. i homologacijska oznaka stvarnih funkcija.

| 4.3.1.5. | U stavku 7. Priloga 3. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijske oznaka s navedenim dodatnim simbolima. |
| --- | --- |

4.3.1.5.

U stavku 7. Priloga 3. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijske oznaka s navedenim dodatnim simbolima.

4.3.2.   Udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla

4.3.2.1.   Ako udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla ispunjavaju zahtjeve iz više od jednog pravilnika, može se staviti jedna međunarodna homologacijska oznaka, sastavljena od kruga oko slova „E” za kojim slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju te homologacijskog broja. Ta se homologacijska oznaka može nalaziti bilo gdje na udruženim, spojenim ili uzajamno povezanim svjetlima pod uvjetom:

| 4.3.2.1.1. | da je vidljiva nakon njihove ugradnje; |
| --- | --- |

4.3.2.1.1.

da je vidljiva nakon njihove ugradnje;

| 4.3.2.1.2. | da se nijedan dio udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala koji emitira svjetlost ne može ukloniti, a da se istodobno ne ukloni homologacijska oznaka. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

da se nijedan dio udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala koji emitira svjetlost ne može ukloniti, a da se istodobno ne ukloni homologacijska oznaka.

4.3.2.2.   Identifikacijski simbol za svako svjetlo u skladu sa svim pravilnicima prema kojima je homologacija dodijeljena, zajedno s odgovarajućim serijama izmjena koje obuhvaćaju najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme izdavanja homologacije, i, prema potrebi, zahtijevana strelica označuje se:

| 4.3.2.2.1. | na odgovarajućoj površini koja emitira svjetlost; |
| --- | --- |

4.3.2.2.1.

na odgovarajućoj površini koja emitira svjetlost;

| 4.3.2.2.2. | ili u skupini, tako da se svako svjetlo udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih ugrađenih svjetala može jasno prepoznati. |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

ili u skupini, tako da se svako svjetlo udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih ugrađenih svjetala može jasno prepoznati.

4.3.2.3.   Veličina sastavnih dijelova pojedinačne homologacijske oznake nije manja od najmanje veličine propisane za najmanju veličinu homologacijske oznake pravilnikom prema kojem je dodijeljena homologacija.

4.3.2.4.   Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Ista ugovorna stranka ne može dodijeliti isti broj drugom tipu udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala obuhvaćenih ovim Pravilnikom.

4.3.2.5.   U stavku 8. Priloga 3. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijskih oznaka za udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla sa svim prethodno navedenim dodatnim simbolima.

4.3.3.   Svjetla uzajamno povezana s drugim svjetlima, čije se leće mogu upotrebljavati za druge tipove glavnih svjetala

Primjenjuju se odredbe utvrđene u stavku 4.3.2.

4.3.3.1.   Međutim, ako različiti tipovi glavnih svjetala ili jedinica svjetala koje obuhvaćaju glavno svjetlo imaju istu leću, ona može imati različite homologacijske oznake koje se odnose na te tipove glavnih svjetala ili jedinica svjetala pod uvjetom da kućište glavnog svjetla, čak ako se i ne može odvojiti od leće, ima i prostor opisan u stavku 3.3. i homologacijske oznake sadašnjih funkcija. Ako različiti tipovi glavnih svjetala imaju jednako kućište, na njemu mogu biti različite homologacijske oznake.

4.3.3.2.   U stavku 9. Priloga 3. ovom Pravilniku prikazani su primjeri izgleda homologacijskih oznaka koje se odnose na svjetla koja su uzajamno povezana s glavnim svjetlom.

4.3.4.   Homologacijska oznaka jasno je čitljiva i neizbrisiva. Može biti na unutarnjem ili vanjskom dijelu uređaja (prozirnom ili neprozirnom), neodvojivom od prozirnog dijela uređaja koji emitira svjetlost. U oba je slučaja oznaka vidljiva kada se uređaj ugradi u vozilo ili kada se otvori pokretni dio poput poklopca motornog prostora, vrata prtljažnika ili vrata.

5.   OPĆI ZAHTJEVI

5.1.   Svaki je dostavljeni uređaj u skladu sa zahtjevima utvrđenima u stavcima 6. i 8. u nastavku.

5.2.   Uređaji moraju biti oblikovani i konstruirani tako da, u uobičajenim uvjetima upotrebe i unatoč vibracijama kojima bi mogli biti izloženi tijekom takve upotrebe, bude osiguran njihov zadovoljavajući rad i da zadrže osobine propisane ovim Pravilnikom.

5.3.   Smatra se da su svjetla koja su bila homologirana kao prednja ili stražnja pozicijska svjetla homologirana i kao gabaritna svjetla.

5.4.   Prednja i stražnja pozicijska svjetla koja su udružena, spojena ili uzajamno povezana mogu se upotrebljavati i kao gabaritna svjetla.

5.5.   Dopuštena su pozicijska svjetla uzajamno povezana s drugom funkcijom, koja upotrebljavaju zajednički izvor svjetlosti i konstruirana su za trajni rad s dodatnim sustavom za regulaciju jakosti emitirane svjetlosti.

5.5.1.   Ipak, u slučaju stražnjeg pozicijskog svjetla uzajamno povezanog s kočnim svjetlom, uređaj je:

| (a) | dio cjeline s više izvora svjetlosti; ili |
| --- | --- |

(a)

dio cjeline s više izvora svjetlosti; ili

| (b) | predviđen za upotrebu u vozilu opremljenom sustavom za praćenje ispravnosti te funkcije. |
| --- | --- |

(b)

predviđen za upotrebu u vozilu opremljenom sustavom za praćenje ispravnosti te funkcije.

U oba se primjera izjavi dodaje napomena.

5.6.   U slučaju modula izvora svjetlosti provjerava se je li:

5.6.1.   konstrukcija modula izvora svjetlosti takva:

| (a) | da je ugradnja svakog modula izvora svjetlosti moguća samo u predviđenom i pravilnom položaju te da je modul moguće odstraniti samo alatom; |
| --- | --- |

(a)

da je ugradnja svakog modula izvora svjetlosti moguća samo u predviđenom i pravilnom položaju te da je modul moguće odstraniti samo alatom;

| (b) | da ako se u kućištu svjetla upotrebljava više od jednog modula izvora svjetlosti, module izvora svjetlosti različitih obilježja nije moguće međusobno zamijeniti unutar istog kućišta svjetla; |
| --- | --- |

(b)

da ako se u kućištu svjetla upotrebljava više od jednog modula izvora svjetlosti, module izvora svjetlosti različitih obilježja nije moguće međusobno zamijeniti unutar istog kućišta svjetla;

5.6.2.   modul izvora svjetlosti takav da onemogućuje neovlaštene zahvate;

5.6.3.   modul svjetlosnog izvora konstruiran tako da bez obzira na upotrebu alata nije mehanički izmjenjiv ni s jednim zamjenjivim homologiranim svjetlosnim izvorom.

5.7.   Prednje pozicijsko svjetlo koje ima generatore infracrvenog zračenja ispunjava zahtjeve koji se odnose na fotometriju i boju kad generatori infracrvenog zračenja rade i kad ne rade.

5.8.   U slučaju kvara regulatora jakosti:

| (a) | stražnjeg pozicijskog svjetla kategorije R2 koje emitira više od najveće vrijednosti kategorije R ili R1; |
| --- | --- |

(a)

stražnjeg pozicijskog svjetla kategorije R2 koje emitira više od najveće vrijednosti kategorije R ili R1;

| (b) | stražnjeg gabaritnog svjetla kategorije RM2 koje emitira više od najveće vrijednosti kategorije RM1; |
| --- | --- |

(b)

stražnjeg gabaritnog svjetla kategorije RM2 koje emitira više od najveće vrijednosti kategorije RM1;

| (c) | kočnog svjetla kategorije S2 koje emitira više od najveće vrijednosti kategorije S1; |
| --- | --- |

(c)

kočnog svjetla kategorije S2 koje emitira više od najveće vrijednosti kategorije S1;

| (d) | kočnog svjetla kategorije S4 koje emitira više od najveće vrijednosti kategorije S3; |
| --- | --- |

(d)

kočnog svjetla kategorije S4 koje emitira više od najveće vrijednosti kategorije S3;

zahtjevi u pogledu stalne svjetlosne jakosti odgovarajuće kategorije ispunjavaju se automatski.

5.9.   U slučaju zamjenjivih izvora svjetlosti:

5.9.1.   može se upotrebljavati svaka kategorija izvora svjetlosti homologirana u skladu s Pravilnikom br. 37 i/ili Pravilnikom br. 128 ako upotreba nije ograničena Pravilnikom br. 37 i njegovu serijom izmjena na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju ili Pravilnikom br. 128 i njegovom serijom izmjena na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju.

5.9.2.   Konstrukcija uređaja mora biti takva da je ugradnja žarulje sa žarnom niti moguća samo u pravilnom položaju.

5.9.3.   Nosač izvora svjetlosti ispunjava zahtjeve iz Publikacije 60061 IEC-a. Primjenjuje se tehnički list nosača koji odgovara kategoriji žarulje sa žarnom niti.

5.10.   Međuovisni svjetlosni sustav ispunjava zahtjeve kad sva međuovisna svjetla rade zajedno. Međutim, ako je međuovisni svjetlosni sustav koji omogućuje funkciju stražnjeg pozicijskog svjetla dijelom ugrađen na nepomični sastavni dio, a dijelom na pomični sastavni dio, međuovisna svjetla koja navede podnositelj zahtjeva u skladu su s kolorimetrijskim i fotometrijskim zahtjevima te zahtjevima u pogledu vanjske geometrijske vidljivosti na svim fiksnim položajima pomičnih dijelova. U tom se slučaju zahtjev u pogledu nutarnje geometrijske vidljivosti smatra ispunjenim ako su ta međuovisna svjetla i dalje u skladu s fotometrijskim vrijednostima propisanima u polju svjetlosne raspodjele za homologaciju uređaja na svim fiksnim položajima pomičnih dijelova.

6.   JAKOST EMITIRANE SVJETLOSTI

6.1.   Svjetlost koju emitira svaki od dvaju dostavljenih uređaja u referentnoj je osi i nije manja od najmanje jakosti i veća od najveće jakosti navedene u nastavku:

| | Najmanja svjetlosna jakost u cd | Najveća svjetlosna jakost u cd kada se rabi kao |
| --- | --- | --- |
| pojedinačno svjetlo | svjetlo (pojedinačno) označeno s „D” (vidjeti stavak 4.2.2.6.) |
| 6.1.1. | Prednja pozicijska svjetla, prednje gabaritno svjetlo A ili AM |

Najmanja svjetlosna jakost u cd

Najveća svjetlosna jakost u cd kada se rabi kao

pojedinačno svjetlo

svjetlo (pojedinačno) označeno s „D” (vidjeti stavak 4.2.2.6.)

6.1.1.

Prednja pozicijska svjetla, prednje gabaritno svjetlo A ili AM

4

140

70

| 6.1.2. | Prednja pozicijska svjetla ugrađena u glavno svjetlo ili stražnje svjetlo za maglu |
| --- | --- |

6.1.2.

Prednja pozicijska svjetla ugrađena u glavno svjetlo ili stražnje svjetlo za maglu

4

140

—

| 6.1.3. | Stražnja pozicijska svjetla, stražnje gabaritno svjetlo |
| --- | --- |

6.1.3.

Stražnja pozicijska svjetla, stražnje gabaritno svjetlo

| 6.1.3.1. | R ili R1 ili RM1 (stalna jakost) |
| --- | --- |

6.1.3.1.

R ili R1 ili RM1 (stalna jakost)

4

17

8,5

| 6.1.3.2. | R2 ili RM2 (promjenjiva jakost) |
| --- | --- |

6.1.3.2.

R2 ili RM2 (promjenjiva jakost)

4

42

21

| 6.1.4. | Kočna svjetla |
| --- | --- |

6.1.4.

Kočna svjetla

| 6.1.4.1. | S1 (stalna jakost) |
| --- | --- |

6.1.4.1.

S1 (stalna jakost)

60

260

130

| 6.1.4.2. | S2 (promjenjiva jakost) |
| --- | --- |

6.1.4.2.

S2 (promjenjiva jakost)

60

730

365

| 6.1.4.3. | S3 (stalna jakost) |
| --- | --- |

6.1.4.3.

S3 (stalna jakost)

25

110

55

| 6.1.4.4. | S4 (promjenjiva jakost) |
| --- | --- |

6.1.4.4.

S4 (promjenjiva jakost)

25

160

80

6.1.5.   Za sklop od dvaju ili više svjetala pokazivača smjera ukupna jakost ne prelazi najveću vrijednost propisanu za jedno svjetlo.

6.1.6.   Kad se sklop od dvaju neovisnih svjetala koji treba homologirati kao svjetla „D” s jednakom funkcijom ili više svjetala s istom funkcijom smatra jednim svjetlom, on ispunjava zahtjeve u pogledu:

| (a) | najveće jakosti kada zajedno svijetle sva svjetla; |
| --- | --- |

(a)

najveće jakosti kada zajedno svijetle sva svjetla;

| (b) | najmanje jakosti ako jedno svjetlo ne radi. |
| --- | --- |

(b)

najmanje jakosti ako jedno svjetlo ne radi.

6.1.7.   U slučaju kvara jednog svjetla koje ima više od jednog izvora svjetlosti primjenjuju se sljedeće odredbe:

| 6.1.7.1. | skupina izvora svjetlosti konstruiranih tako da zbog kvara jednog od njih svi prestanu emitirati svjetlost smatra se jednim izvorom svjetlosti; |
| --- | --- |

6.1.7.1.

skupina izvora svjetlosti konstruiranih tako da zbog kvara jednog od njih svi prestanu emitirati svjetlost smatra se jednim izvorom svjetlosti;

| 6.1.7.2. | svjetlo ispunjava zahtjeve u pogledu najmanje jakosti u tablici standardne raspodjele svjetlosti u prostoru kako je prikazano u Prilogu 4. kad jedan od izvora svjetlosti prestane raditi. No za svjetla konstruirana za samo dva izvora svjetlosti dovoljnim se smatra 50 % najmanje jakosti u referentnoj osi svjetla pod uvjetom da je u izjavi napomenuto da je svjetlo namijenjeno samo za upotrebu na vozilu opremljenom ispravnim indikatorom koji upozorava na kvar bilo kojeg od tih izvora svjetlosti. |
| --- | --- |

6.1.7.2.

svjetlo ispunjava zahtjeve u pogledu najmanje jakosti u tablici standardne raspodjele svjetlosti u prostoru kako je prikazano u Prilogu 4. kad jedan od izvora svjetlosti prestane raditi. No za svjetla konstruirana za samo dva izvora svjetlosti dovoljnim se smatra 50 % najmanje jakosti u referentnoj osi svjetla pod uvjetom da je u izjavi napomenuto da je svjetlo namijenjeno samo za upotrebu na vozilu opremljenom ispravnim indikatorom koji upozorava na kvar bilo kojeg od tih izvora svjetlosti.

6.2.   Izvan referentne osi i unutar kutnih polja određenih crtežima u Prilogu 1. ovom Pravilniku jakost svjetla svakog od dvaju dostavljenih uređaja:

| 6.2.1. | u svakom smjeru koji odgovara točkama u tablici raspodjele svjetlosne jakosti u Prilogu 4. ovom Pravilniku ne smije biti manja od umnoška najmanje vrijednosti navedene u tablici u stavku 6.1. i postotka navedenog u toj tablici za predmetni smjer; |
| --- | --- |

6.2.1.

u svakom smjeru koji odgovara točkama u tablici raspodjele svjetlosne jakosti u Prilogu 4. ovom Pravilniku ne smije biti manja od umnoška najmanje vrijednosti navedene u tablici u stavku 6.1. i postotka navedenog u toj tablici za predmetni smjer;

| 6.2.2. | ni u jednom smjeru unutar prostora iz kojeg je svjetlosno-signalni uređaj vidljiv ne smije prijeći najveću vrijednost određenu u tablici u stavku 6.1.; |
| --- | --- |

6.2.2.

ni u jednom smjeru unutar prostora iz kojeg je svjetlosno-signalni uređaj vidljiv ne smije prijeći najveću vrijednost određenu u tablici u stavku 6.1.;

| 6.2.3. | međutim, svjetlosna jakost od 60 cd dopuštena je za stražnja pozicijska svjetla uzajamno povezana s kočnim svjetlima (vidjeti stavak 6.1.3.) ispod ravnine koja leži ispod vodoravne ravnine i s njom zatvara kut od 5°; |
| --- | --- |

6.2.3.

međutim, svjetlosna jakost od 60 cd dopuštena je za stražnja pozicijska svjetla uzajamno povezana s kočnim svjetlima (vidjeti stavak 6.1.3.) ispod ravnine koja leži ispod vodoravne ravnine i s njom zatvara kut od 5°;

| 6.2.4. | povrh toga,






  6.2.4.1. | u poljima određenima u crtežima u Prilogu 1. jakost emitirane svjetlosti ne smije biti manja od 0,05 cd za prednja i stražnja pozicijska svjetla i gabaritna svjetla, 0,3 cd za uređaje kategorija S1 i S3 te za kategorije S2 i S4 danju i ne smije biti manja od 0,07 cd za uređaje kategorije S2 i S4 noću; |
| --- | --- | --- |

6.2.4.

povrh toga,

6.2.4.1.

u poljima određenima u crtežima u Prilogu 1. jakost emitirane svjetlosti ne smije biti manja od 0,05 cd za prednja i stražnja pozicijska svjetla i gabaritna svjetla, 0,3 cd za uređaje kategorija S1 i S3 te za kategorije S2 i S4 danju i ne smije biti manja od 0,07 cd za uređaje kategorije S2 i S4 noću;

| 6.2.4.2. | ako je stražnje pozicijsko svjetlo i/ili stražnje gabaritno svjetlo uzajamno povezano s kočnim svjetlom koje proizvodi stalnu ili promjenjivu svjetlosnu jakost, omjer između stvarno izmjerenih svjetlosnih jakosti kad se svjetla istodobno uključe na jakosti stražnjeg pozicijskog svjetla ili stražnje gabaritno svjetlo kad svijetli samo trebao bi biti najmanje 5:1 u polju omeđenom vodoravnim crtama koje prolaze kroz ± 5° V i okomitim crtama koje prolaze kroz ± 10° H na tablici raspodjele svjetlosti.
  Ako jedno uzajamno povezano svjetlo ili oba uzajamno povezana svjetla imaju više od jednog izvora svjetlosti i smatraju se jednim svjetlom, u obzir se uzimaju vrijednosti dobivene tijekom rada svih izvora svjetlosti; |
| --- | --- |

6.2.4.2.

ako je stražnje pozicijsko svjetlo i/ili stražnje gabaritno svjetlo uzajamno povezano s kočnim svjetlom koje proizvodi stalnu ili promjenjivu svjetlosnu jakost, omjer između stvarno izmjerenih svjetlosnih jakosti kad se svjetla istodobno uključe na jakosti stražnjeg pozicijskog svjetla ili stražnje gabaritno svjetlo kad svijetli samo trebao bi biti najmanje 5:1 u polju omeđenom vodoravnim crtama koje prolaze kroz ± 5° V i okomitim crtama koje prolaze kroz ± 10° H na tablici raspodjele svjetlosti.

Ako jedno uzajamno povezano svjetlo ili oba uzajamno povezana svjetla imaju više od jednog izvora svjetlosti i smatraju se jednim svjetlom, u obzir se uzimaju vrijednosti dobivene tijekom rada svih izvora svjetlosti;

| 6.2.4.3. | Moraju se poštovati odredbe iz stavka 2.2. Priloga 4. ovom Pravilniku o lokalnim promjenama jakosti. |
| --- | --- |

6.2.4.3.

Moraju se poštovati odredbe iz stavka 2.2. Priloga 4. ovom Pravilniku o lokalnim promjenama jakosti.

6.3.   Jakosti se mjere pri stalno uključenim izvorima svjetlosti i, u slučaju uređaja koji emitiraju crvenu svjetlost, pri obojenoj svjetlosti.

6.4.   U slučaju uređaja kategorija R2, RM2, S2 i S4 vrijeme od stavljanja izvora svjetlosti pod napon do postizanja svjetlosnog izlaza, mjerenog na referentnoj osi, od 90 % vrijednosti izmjerene u skladu sa stavkom 6.3. mjeri se za krajnje razine svjetlosne jakosti koje proizvodi uređaj. Izmjereno vrijeme za postizanje najmanje svjetlosne jakosti ne prelazi izmjereno vrijeme za postizanje najveće svjetlosne jakosti.

6.5.   Regulator jakosti ne proizvodi signale koji mogu izazvati svjetlosne jakosti:

| 6.5.1. | izvan raspona određenog u stavku 6.1.; i |
| --- | --- |

6.5.1.

izvan raspona određenog u stavku 6.1.; i

| 6.5.2. | veće od odgovarajuće najveće stalne svjetlosne jakosti navedene u stavku 6.1. za određeni uređaj:






  (a) | za sustave ovisne samo o dnevnim i noćnim uvjetima: u noćnim uvjetima; |
| --- | --- | --- |

6.5.2.

veće od odgovarajuće najveće stalne svjetlosne jakosti navedene u stavku 6.1. za određeni uređaj:

(a)

za sustave ovisne samo o dnevnim i noćnim uvjetima: u noćnim uvjetima;

| (b) | za druge sustave: u referentnim uvjetima (3). |
| --- | --- |

(b)

za druge sustave: u referentnim uvjetima (3).

6.6.   U Prilogu 4., na koji se upućuje u stavku 6.2.1., navedene su pojedinosti o metodama mjerenja koje treba upotrebljavati.

7.   POSTUPAK ISPITIVANJA

7.1.   Sva ispitivanja, fotometrijska i kolorimetrijska, provode se:

| 7.1.1. | u slučaju svjetla sa zamjenjivim izvorom svjetlosti ako ga ne napaja elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulator jakosti, s bezbojnim ili obojenim standardnim izvorom svjetlosti kategorije propisane za taj uređaj, pod naponom:






  (a) | u slučaju žarulja sa žarnom niti, potrebnim da se proizvede referentni svjetlosni tok zahtijevan za tu kategoriju žarulje sa žarnom niti; |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

u slučaju svjetla sa zamjenjivim izvorom svjetlosti ako ga ne napaja elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulator jakosti, s bezbojnim ili obojenim standardnim izvorom svjetlosti kategorije propisane za taj uređaj, pod naponom:

(a)

u slučaju žarulja sa žarnom niti, potrebnim da se proizvede referentni svjetlosni tok zahtijevan za tu kategoriju žarulje sa žarnom niti;

| (b) | u slučaju LED izvora svjetlosti, od 6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V; vrijednost se proizvedenog svjetlosnog toka ispravlja. Korekcijski faktor omjer je između ciljanog svjetlosnog toka i srednje vrijednosti svjetlosnog toka utvrđene na narinutom naponu; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju LED izvora svjetlosti, od 6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V; vrijednost se proizvedenog svjetlosnog toka ispravlja. Korekcijski faktor omjer je između ciljanog svjetlosnog toka i srednje vrijednosti svjetlosnog toka utvrđene na narinutom naponu;

| 7.1.2. | u slučaju svjetla opremljenog nezamjenjivim izvorima svjetlosti (žaruljama sa žarnom niti ili drugim), pri naponu od 6,75 V, 13,5 V odnosno 28,0 V; |
| --- | --- |

7.1.2.

u slučaju svjetla opremljenog nezamjenjivim izvorima svjetlosti (žaruljama sa žarnom niti ili drugim), pri naponu od 6,75 V, 13,5 V odnosno 28,0 V;

| 7.1.3. | u slučaju sustava koji upotrebljava elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulator jakosti koji je dio svjetla (4), dovođenjem na ulazne priključke svjetla napona koji je naveo proizvođač ili, ako nije naznačeno, napona od 6,75 V, 13,5 V odnosno 28,0 V; |
| --- | --- |

7.1.3.

u slučaju sustava koji upotrebljava elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulator jakosti koji je dio svjetla (4), dovođenjem na ulazne priključke svjetla napona koji je naveo proizvođač ili, ako nije naznačeno, napona od 6,75 V, 13,5 V odnosno 28,0 V;

| 7.1.4. | u slučaju sustava koji upotrebljava elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulator jakosti koji nije dio svjetla, dovođenjem na ulazne priključke svjetla napona koji je naveo proizvođač. |
| --- | --- |

7.1.4.

u slučaju sustava koji upotrebljava elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulator jakosti koji nije dio svjetla, dovođenjem na ulazne priključke svjetla napona koji je naveo proizvođač.

7.2.   Ipak, u slučaju izvora svjetlosti kod kojeg se promjenjiva svjetlosna jakost postiže regulatorom jakosti, fotometrijska se mjerenja obavljaju prema opisu podnositelja zahtjeva.

7.3.   Ispitni laboratorij od proizvođača traži elektronički uređaj za upravljanje izvorom svjetlosti ili regulator jakosti potreban za napajanje izvora svjetlosti i primjenjive funkcije.

7.4.   Napon pod koji treba staviti svjetlo navodi se u obrascu iz Priloga 2. ovom Pravilniku.

7.5.   Utvrđuju se granice vidljive površine u smjeru referentne osi svjetlosno-signalnog uređaja.

7.6.   U slučaju kočnog svjetla kategorije S3 ili S4 namijenjenog za ugradnju unutar vozila dostavljeni (vidjeti stavak 2.2.5.) uzorak ploče ili uzorci ploča (ako postoje različite mogućnosti) postavlja se ispred svjetla koje treba ispitati u geometrijskom položaju ili položajima kako je opisano na crtežima u zahtjevu (vidjeti stavak 2.2.1.).

8.   BOJA EMITIRANE SVJETLOSTI

Emitirana svjetlost unutar polja mreže raspodjele svjetlosti određene u stavku 2. Priloga 4. crvene je ili bijele boje. Izvan tog polja ne opažaju se nagle promjene boje. Radi provjere kolorimetrijskih obilježja primjenjuje se ispitni postupak opisan u stavku 7. ovog Pravilnika.

No kolorimetrijska obilježja svjetala s nezamjenjivim izvorima svjetlosti (žarulje sa žarnom niti i drugi) potrebno je provjeriti dok su izvori svjetlosti prisutni u svjetlu, u skladu s odgovarajućim podstavkom stavka 7.1. ovog Pravilnika.

U slučaju kočnog svjetla kategorije S3 ili S4 namijenjenog za ugradnju unutar vozila kolorimetrijska svojstva provjeravaju se s najlošijim kombinacijama svjetla i stražnjih prozora ili uzoraka ploča.

Ti se zahtjevi primjenjuju i unutar raspona promjenjive svjetlosne jakosti koju proizvode:

| (a) | stražnja pozicijska svjetla kategorija R2; |
| --- | --- |

(a)

stražnja pozicijska svjetla kategorija R2;

| (b) | stražnja gabaritna svjetla kategorije RM2; |
| --- | --- |

(b)

stražnja gabaritna svjetla kategorije RM2;

| (c) | kočna svjetla kategorija S2 i S4. |
| --- | --- |

(c)

kočna svjetla kategorija S2 i S4.

9.   SUKLADNOST PROIZVODNJE

Sukladnost proizvodnih postupaka u skladu je s onima utvrđenima Sporazumom, Dodatak 2. (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), uz sljedeće zahtjeve:

| 9.1. | svako svjetlo homologirano u skladu s ovim Pravilnikom proizvodi se tako da ispunjava zahtjeve prethodno utvrđene u stavcima 6. i 8.; |
| --- | --- |

9.1.

svako svjetlo homologirano u skladu s ovim Pravilnikom proizvodi se tako da ispunjava zahtjeve prethodno utvrđene u stavcima 6. i 8.;

| 9.2. | ispunjavaju se najmanji zahtjevi za postupke nadzora sukladnosti proizvodnje navedeni u Prilogu 5. ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

9.2.

ispunjavaju se najmanji zahtjevi za postupke nadzora sukladnosti proizvodnje navedeni u Prilogu 5. ovom Pravilniku;

| 9.3. | ispunjavaju se najmanji zahtjevi za uzorkovanje koje obavlja inspektor navedeni u Prilogu 6. ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

9.3.

ispunjavaju se najmanji zahtjevi za uzorkovanje koje obavlja inspektor navedeni u Prilogu 6. ovom Pravilniku;

| 9.4. | tijelo koje je izdalo homologaciju tipa može u svakom trenutku provjeriti metode nadzora sukladnosti koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Uobičajena je učestalost tih provjera jednom u svake dvije godine. |
| --- | --- |

9.4.

tijelo koje je izdalo homologaciju tipa može u svakom trenutku provjeriti metode nadzora sukladnosti koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Uobičajena je učestalost tih provjera jednom u svake dvije godine.

10.   KAZNE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

10.1.   Homologacija dodijeljena uređaju može biti povučena ako navedeni uvjeti nisu ispunjeni.

10.2.   Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, o tome odmah obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik obrascem s izjavom koji odgovara predlošku iz Priloga 2. ovom Pravilniku.

11.   KONAČNA OBUSTAVA PROIZVODNJE

Ako nositelj homologacije prestane proizvoditi uređaj homologiran prema ovom Pravilniku, o tome obavješćuje tijelo koje je izdalo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuće priopćenje, to tijelo o predmetu obavješćuje ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom u Prilogu 2. ovom Pravilniku.

12.   PRIMJEDBE U VEZI S BOJOM I ODREĐENIM UREĐAJIMA

Člankom 3. Sporazuma kojem je priložen ovaj Pravilnik ugovorne stranke Sporazuma nisu spriječene zabranjivati, za uređaje ugrađene u vozila koja su same registrirale, određene boje predviđene ovim Pravilnikom i zabranjivati kočna svjetla sa samo stalnom svjetlosnom jakošću za sve ili za određene kategorije vozila koja su same registrirale.

13.   NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI NADLEŽNIH ZA PROVOĐENJE HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA I TIJELA ZA HOMOLOGACIJU TIPA

Ugovorne stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik dostavljaju Tajništvu Ujedinjenih naroda nazive i adrese tehničkih službi nadležnih za provođenje homologacijskih ispitivanja i tijela za homologaciju tipa koja odobravaju homologaciju i kojima se dostavljaju obrasci o homologaciji ili proširenju ili odbijanju ili povlačenju homologacije ili konačnoj obustavi proizvodnje, izdani u drugim zemljama.

14.   PRIJELAZNE ODREDBE

14.1.   Signalna svjetla koja nisu opremljena žaruljama sa žarnom niti i kočna svjetla kategorije S3 namijenjena za ugradnju unutar vozila

14.1.1.   Od dana stupanja na snagu Dopune 6. seriji izmjena 02 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne odbija izdavati homologacije ECE prema ovom Pravilniku kako je izmijenjen Dopunom 6. seriji izmjena 02.

14.1.2.   Nakon 36 mjeseci od dana stupanja na snagu Dopune 6. seriji izmjena 02, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izdaju homologacije samo ako tip svjetala kako je opisan u stavku 14.1. ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen Dopunom 6. seriji izmjena 02.

14.1.3.   Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik ne odbijaju izdavati proširenja homologacija prema prethodnoj seriji izmjena ovog Pravilnika.

14.1.4.   Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nastavljaju izdavati homologacije onim tipovima pokazivača smjera koji ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen prethodnom serijom izmjena tijekom razdoblja od 36 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu Dopune 6. seriji izmjena 02.

14.2.   Ugradnja svjetala opisanih u stavku 14.1. u vozilo

14.2.1.   Od dana stupanja na snagu Dopune 6. seriji izmjena 02 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne zabranjuje ugradnju u vozilo svjetala opisanih u stavku 14.1. homologiranih prema ovom Pravilniku kako je izmijenjen Dopunom 6. seriji izmjena 02.

14.2.2.   Ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik nastavljaju dopuštati ugradnju u vozilo svjetala opisanih u stavku 14.1. homologiranih prema ovom Pravilniku kako je izmijenjen prethodnom serijom izmjena tijekom razdoblja od 48 mjeseci nakon dana stupanja na snagu Dopune 6. seriji izmjena 02.

14.2.3.   Po isteku razdoblja od 48 mjeseci nakon dana stupanja na snagu Dopune 6. seriji izmjena 02 ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju zabraniti ugradnju svjetala opisanih u stavku 14.1. koja ne ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen Dopunom 6. seriji izmjena 02 na novo vozilo za koje je homologacija tipa ili pojedinačna homologacija izdana više od 24 mjeseca nakon dana stupanja na snagu Dopune 6. seriji izmjena 02 ovog Pravilnika.

14.2.4.   Po isteku razdoblja od 60 mjeseci nakon dana stupanja na snagu Dopune 6. seriji izmjena 02 ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju zabraniti ugradnju svjetala opisanih u stavku 14.1. koja ne ispunjavaju zahtjeve iz ovog Pravilnika kako je izmijenjen Dopunom 6. seriji izmjena 02 na novo vozilo prvi put registrirano više od 60 mjeseci nakon dana stupanja na snagu Dopune 6. seriji izmjena 02 ovog Pravilnika.

---

(1)  Kako je određeno u pročišćenom tekstu Rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, stav. 2.

(2)  Razlikovni brojevi ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. godine navedeni su u Prilogu 3. pročišćenom tekstu Rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(3)  Dobra vidljivost (meteorološka vodoravna vidljivost MOR > 2 000 m, definirana u skladu s Vodičem za meteorološke instrumente i metode motrenja WMO-a, šesto izdanje, ISBN: 92-63-16008-2, str. 1.9.1/1.9.11, Ženeva, 1996.) i čista leća.

(4)  Za potrebe ovog Pravilnika „dio svjetla” znači fizički obuhvaćen kućištem svjetla ili izvan kućišta svjetla, odvojen ili neodvojen od njega, no iz tvornice dostavljen kao dio sustava svjetla.

---

PRILOG 1.

PREDNJA I STRAŽNJA POZICIJSKA SVJETLA, GABARITNA SVJETLA I KOČNA SVJETLA: NAJMANJI KUTOVI POTREBNI ZA RASPODJELU SVJETLOSTI U PROSTORU TIH SVJETALA (1)

U svim slučajevima najmanji vertikalni kutovi raspodjele svjetlosti u prostoru iznose 15° iznad i 15° ispod horizontale za sve kategorije uređaja obuhvaćene ovim Pravilnikom, osim:

| (a) | za svjetla namijenjena za ugradnju tako da im ravnina H bude manje od 750 mm iznad tla, za njih iznose 15° iznad i 5° ispod horizontale; |
| --- | --- |

(a)

za svjetla namijenjena za ugradnju tako da im ravnina H bude manje od 750 mm iznad tla, za njih iznose 15° iznad i 5° ispod horizontale;

| (b) | opcionalnih svjetala namijenjenih za ugradnju tako da im ravnina H bude više od 2 100 mm iznad tla, za njih iznose 5° iznad i 15° ispod horizontale; |
| --- | --- |

(b)

opcionalnih svjetala namijenjenih za ugradnju tako da im ravnina H bude više od 2 100 mm iznad tla, za njih iznose 5° iznad i 15° ispod horizontale;

| (c) | za kočna svjetlo kategorije S3 ili S4, za njih iznose 10° iznad i 5° ispod horizontale. |
| --- | --- |

(c)

za kočna svjetlo kategorije S3 ili S4, za njih iznose 10° iznad i 5° ispod horizontale.

Najmanji horizontalni kutovi raspodjele svjetlosti u prostoru:

Prednja pozicijska svjetla

Image

Image

Image

Stražnja pozicijska svjetla

Image

Image

Kočna svjetla (S1 i S2)

Image

Kočna svjetla (S3 i S4)

Image

Image

---

(1)  Kutovi prikazani na ovim crtežima pravilni su za uređaje za ugradnju na desnu stranu vozila. Strelice su usmjerene prema prednjoj strani vozila.

---

PRILOG 2.

Image

Image

---

PRILOG 3.

PRIMJERI IZGLEDA HOMOLOGACIJSKIH OZNAKA

1.   PREDNJE POZICIJSKO SVJETLO

Image

Uređaj s prethodno prikazanom homologacijskom oznakom prednje je pozicijsko svjetlo homologirano u Nizozemskoj (E4) pod homologacijskim brojem 221 u skladu s Pravilnikom br. 7.

Broj naveden pokraj simbola „A” označuje da je homologacija izdana u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 7 kako je izmijenjen serijom izmjena 02. Vodoravna strelica označuje stranu na kojoj su vrijednosti fotometrijskih obilježja u skladu sa zahtijevanima do kuta od 80° H. Okomita strelica koja počinje od vodoravnog dijela i usmjerena je nadolje označuje dopuštenu visinu ugradnje od 750 mm ili manje od tla za taj uređaj.

2.   STRAŽNJE POZICIJSKO SVJETLO

Image

Uređaj s prethodno prikazanom homologacijskom oznakom stražnje je pozicijsko svjetlo koje je homologirano u Nizozemskoj (E4) pod homologacijskim brojem 221 u skladu s Pravilnikom br. 7 i može se upotrebljavati i u sklopu dvaju stražnjih pozicijskih svjetala.

Broj naveden pokraj simbola „R1D” označuje da je homologacija izdana u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 7 kako je izmijenjen serijom izmjena 02.

Odsutnost strelice znači da su, na desnoj i lijevoj strani, vrijednosti fotometrijskih obilježja u skladu sa zahtijevanima do kuta od 80° H.

3.   PREDNJE GABARITNO SVJETLO

Image

Uređaj s prikazanom homologacijskom oznakom prednje je gabaritno svjetlo homologirano u Francuskoj (E2) pod homologacijskim brojem 125 u skladu s Pravilnikom br. 7.

Broj naveden pokraj simbola „AM” označuje da je homologacija izdana u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 7 kako je izmijenjen serijom izmjena 02. Vodoravna strelica označuje stranu na kojoj su vrijednosti fotometrijskih obilježja u skladu sa zahtijevanima do kuta od 80° H.

4.   STRAŽNJE GABARITNO SVJETLO

Image

Uređaj s prikazanom homologacijskom oznakom stražnje je gabaritno svjetlo promjenjive svjetlosne jakosti homologirano u Italiji (E3) pod homologacijskim brojem 122 u skladu s Pravilnikom br. 7.

Broj naveden pokraj simbola „RM” označuje da je homologacija izdana u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 7 kako je izmijenjen serijom izmjena 02. Vodoravna strelica označuje stranu na kojoj su vrijednosti fotometrijskih obilježja u skladu sa zahtijevanima do kuta od 80° H.

5.   KOČNO SVJETLO

Image

Uređaj s prikazanom homologacijskom oznakom kočno je svjetlo s jednom razinom osvjetljivanja homologirano u Nizozemskoj (E4) pod homologacijskim brojem 221 u skladu s Pravilnikom br. 7.

Broj naveden pokraj simbola „S1” označuje da je homologacija izdana u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 7 kako je izmijenjen serijom izmjena 02.

6.   UREĐAJ KOJI SE SASTOJI OD STRAŽNJEG POZICIJSKOG SVJETLA I KOČNOG SVJETLA

Image

Uređaj s prikazanom homologacijskom oznakom sastoji se od stražnjeg pozicijskog svjetla i kočnog svjetla promjenjive svjetlosne jakosti i homologiran je u Nizozemskoj (E4) pod homologacijskim brojem 221 u skladu s Pravilnikom br. 7.

Broj naveden pokraj simbola „R2D-S2D” označuje da je homologacija izdana u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 7 kako je izmijenjen serijom izmjena 02. Stražnje pozicijsko svjetlo ugrađeno je u kočno svjetlo, pri čemu su oba promjenjive jakosti, koje se može upotrebljavati i u sklopu dvaju svjetala.

Odsutnost strelice znači da su, na desnoj i lijevoj strani, vrijednosti fotometrijskih obilježja u skladu sa zahtijevanima do kuta od 80° H.

Napomena: Homologacijski broj i dodatni simboli smještaju se blizu kruga iznad ili ispod slova „E” ili desno ili lijevo od tog slova. Znamenke homologacijskog broja nalaze se s iste strane slova „E” i okrenute su u istom smjeru. Homologacijski broj i dodatni simbol zajedno s, prema potrebi, brojem serije izmjena Pravilnika o kojem je riječ označuju se na suprotnim stranama.

Upotrebu rimskih brojki kao homologacijskih brojeva potrebno je izbjegavati kako ih se ne bi zamijenilo s ostalim simbolima.

7.   OZNAČIVANJE NEOVISNIH SVJETALA

Image

Prethodni primjer odgovara označivanju leće namijenjene za upotrebu u različitim tipovima svjetala. Homologacijske oznake pokazuju da je uređaj homologiran u Španjolskoj (E9) pod homologacijskim brojem 1432 i da obuhvaća:

| | stražnje svjetlo za maglu (F) homologirano u skladu s Pravilnikom br. 38 u izvornoj inačici; |
| --- | --- |

stražnje svjetlo za maglu (F) homologirano u skladu s Pravilnikom br. 38 u izvornoj inačici;

| | stražnje svjetlo pokazivača smjera kategorije 2a homologirano u skladu sa serijom izmjena 01 Pravilnika br. 6; |
| --- | --- |

stražnje svjetlo pokazivača smjera kategorije 2a homologirano u skladu sa serijom izmjena 01 Pravilnika br. 6;

| | svjetlo za vožnju unatrag (AR) homologirano u skladu s Pravilnikom br. 23 u izvornoj inačici; |
| --- | --- |

svjetlo za vožnju unatrag (AR) homologirano u skladu s Pravilnikom br. 23 u izvornoj inačici;

| | stražnje crveno pozicijsko svjetlo (R) homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7; |
| --- | --- |

stražnje crveno pozicijsko svjetlo (R) homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7;

| | kočno svjetlo s jednom razinom osvjetljivanja (S1) homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7. |
| --- | --- |

kočno svjetlo s jednom razinom osvjetljivanja (S1) homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7.

8.   POJEDNOSTAVNJENO OZNAČIVANJE UDRUŽENIH, SPOJENIH ILI UZAJAMNO POVEZANIH SVJETALA KADA SU DVA SVJETLA ILI VIŠE NJIH DIO ISTOG SKLOPA

(Okomitim i vodoravnim linijama shematski je prikazan oblik uređaja za svjetlosnu signalizaciju. One nisu dio homologacijske oznake.)

Predložak A

Image

Predložak B

Image

Predložak C

Image

Napomena: Tri prethodno prikazana primjera homologacijskih oznaka, predlošci A, B i C, predstavljaju tri moguće inačice označivanja uređaja za osvjetljivanje kada su dva svjetla ili više njih dio istog sklopa udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala.

Označuju da je uređaj homologiran u Nizozemskoj (E4) pod homologacijskim brojem 3333 i da obuhvaća:

| | katadiopter razreda IA homologiran u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 3; |
| --- | --- |

katadiopter razreda IA homologiran u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 3;

| | stražnji pokazivač smjera s promjenjivom svjetlosnom jakosti (kategorija 2b) homologiran u skladu sa serijom izmjena 01 Pravilnika br. 6; |
| --- | --- |

stražnji pokazivač smjera s promjenjivom svjetlosnom jakosti (kategorija 2b) homologiran u skladu sa serijom izmjena 01 Pravilnika br. 6;

| | crveno stražnje pozicijsko svjetlo s promjenjivom svjetlosnom jakosti (R2) homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7; |
| --- | --- |

crveno stražnje pozicijsko svjetlo s promjenjivom svjetlosnom jakosti (R2) homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7;

| | stražnje svjetlo za maglu s promjenjivom svjetlosnom jakosti (F2) homologirano u skladu s Pravilnikom br. 38 u izvornoj inačici; |
| --- | --- |

stražnje svjetlo za maglu s promjenjivom svjetlosnom jakosti (F2) homologirano u skladu s Pravilnikom br. 38 u izvornoj inačici;

| | svjetlo za vožnju unatrag (AR) homologirano u skladu s Pravilnikom br. 23 u izvornoj inačici; |
| --- | --- |

svjetlo za vožnju unatrag (AR) homologirano u skladu s Pravilnikom br. 23 u izvornoj inačici;

| | kočno svjetlo s promjenjivom svjetlosnom jakosti (S2) homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7. |
| --- | --- |

kočno svjetlo s promjenjivom svjetlosnom jakosti (S2) homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7.

Napomena: Tri primjera homologacijskih oznaka prikazana niže (predlošci D, E i F) odgovaraju uređaju za osvjetljivanje s homologacijskom oznakom koji obuhvaća:

| | prednje pozicijsko svjetlo homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7; |
| --- | --- |

prednje pozicijsko svjetlo homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7;

| | glavno svjetlo s kratkim svjetlosnim snopom konstruirano za promet lijevom i desnom stranom te dugim svjetlosnim snopom najveće jakosti između 86 250 i 111 250 kandela (to označuje broj „30”) homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 20; |
| --- | --- |

glavno svjetlo s kratkim svjetlosnim snopom konstruirano za promet lijevom i desnom stranom te dugim svjetlosnim snopom najveće jakosti između 86 250 i 111 250 kandela (to označuje broj „30”) homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 20;

| | prednje svjetlo za maglu homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 19; |
| --- | --- |

prednje svjetlo za maglu homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 19;

| | prednji pokazivač smjera kategorije 1a homologiran u skladu sa serijom izmjena 01 Pravilnika br. 6. |
| --- | --- |

prednji pokazivač smjera kategorije 1a homologiran u skladu sa serijom izmjena 01 Pravilnika br. 6.

Predložak D

Image

Predložak E

Image

Predložak F

Image

9.   SVJETLO UZAJAMNO POVEZANO S GLAVNIM SVJETLOM

Image

Prethodni primjer prikazuje označivanje leća namijenjenih za upotrebu u različitim tipovima glavnih svjetala, točnije:

| ili | u glavnom svjetlu s kratkim svjetlosnim snopom za promet desnom i lijevom stranom i s dugim svjetlosnim snopom najveće jakosti između 86 250 i 111 250 kandela (to označuje broj „30”) homologiranom u Njemačkoj (E1) u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 8 kako je izmijenjen serijom izmjena 04, koje je uzajamno povezano s
  prednjim pozicijskim svjetlom homologiranim u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7; |
| --- | --- |

ili

u glavnom svjetlu s kratkim svjetlosnim snopom za promet desnom i lijevom stranom i s dugim svjetlosnim snopom najveće jakosti između 86 250 i 111 250 kandela (to označuje broj „30”) homologiranom u Njemačkoj (E1) u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 8 kako je izmijenjen serijom izmjena 04, koje je uzajamno povezano s

prednjim pozicijskim svjetlom homologiranim u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7;

| ili | u glavnom svjetlu s kratkim svjetlosnim snopom za promet desnom i lijevom stranom i dugim svjetlosnim snopom homologiranom u Njemačkoj (E1) u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 1 kako je izmijenjen serijom izmjena 01, koje je uzajamno povezano s istim prednjim pozicijskim svjetlom kao prethodno; |
| --- | --- |

ili

u glavnom svjetlu s kratkim svjetlosnim snopom za promet desnom i lijevom stranom i dugim svjetlosnim snopom homologiranom u Njemačkoj (E1) u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 1 kako je izmijenjen serijom izmjena 01, koje je uzajamno povezano s istim prednjim pozicijskim svjetlom kao prethodno;

| ili | čak u bilo kojem od navedenih glavnih svjetala homologiranom kao da je riječ o pojedinačnom svjetlu. |
| --- | --- |

ili

čak u bilo kojem od navedenih glavnih svjetala homologiranom kao da je riječ o pojedinačnom svjetlu.

Kućište glavnog svjetla označeno je jedinim važećim homologacijskim brojem, na primjer:

| | ili | ili | ili |
| --- | --- | --- | --- |
| |

ili

ili

ili

Image

10.   MODULI IZVORA SVJETLOSTI

Modul izvora svjetlosti s prethodno prikazanim identifikacijskim kodom homologiran je zajedno sa svjetlom homologiranim u Italiji (E3) pod homologacijskim brojem 17325.

11.   MEĐUOVISNA SVJETLA

| | |
| --- | --- |
| Označivanje međuovisnog svjetla koje je dio međuovisnog svjetlosnog sustava koji omogućuje: | stražnje svjetlo pokazivača smjera (kategorija 2a) homologirano u skladu sa serijom izmjena 01 Pravilnika br. 6; |

Image

Image

Označivanje međuovisnog svjetla koje je dio međuovisnog svjetlosnog sustava koji omogućuje:

stražnje svjetlo pokazivača smjera (kategorija 2a) homologirano u skladu sa serijom izmjena 01 Pravilnika br. 6;

| | crveno stražnje pozicijsko (bočno) svjetlo (R1) homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7. Označeno je i s Y jer je to međuovisno svjetlo koji čini dio međuovisnog svjetlosnog sustava; |
| --- | --- |

crveno stražnje pozicijsko (bočno) svjetlo (R1) homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7. Označeno je i s Y jer je to međuovisno svjetlo koji čini dio međuovisnog svjetlosnog sustava;

| | kočno svjetlo s promjenjivom svjetlosnom jakosti (S2) homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7. |
| --- | --- |

kočno svjetlo s promjenjivom svjetlosnom jakosti (S2) homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7.

Označivanje međuovisnog svjetla koje je dio međuovisnog svjetlosnog sustava koji omogućuje:

| | crveno stražnje pozicijsko (bočno) svjetlo (R1) homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7. Označeno je i s Y jer je to međuovisno svjetlo koji čini dio međuovisnog svjetlosnog sustava; |
| --- | --- |

crveno stražnje pozicijsko (bočno) svjetlo (R1) homologirano u skladu sa serijom izmjena 02 Pravilnika br. 7. Označeno je i s Y jer je to međuovisno svjetlo koji čini dio međuovisnog svjetlosnog sustava;

| | svjetlo za vožnju unatrag (AR) homologirano u skladu s Pravilnikom br. 23 u izvornoj inačici. |
| --- | --- |

svjetlo za vožnju unatrag (AR) homologirano u skladu s Pravilnikom br. 23 u izvornoj inačici.

---

PRILOG 4.

FOTOMETRIJSKA MJERENJA

1.   MJERNE METODE

1.1.   Tijekom fotometrijskih mjerenja rasipne se refleksije izbjegavaju odgovarajućom zaštitom.

1.2.   U slučaju da se rezultati mjerenja osporavaju, mjerenja se obavljaju u skladu sa sljedećim zahtjevima:

| 1.2.1. | udaljenost je mjerenja takva da vrijedi zakon obrnutog kvadrata; |
| --- | --- |

1.2.1.

udaljenost je mjerenja takva da vrijedi zakon obrnutog kvadrata;

| 1.2.2. | mjerna je oprema takva da kut otvora prijamnika promatran iz referentnog središta svjetla ima vrijednost između deset kutnih minuta i jednog stupnja; |
| --- | --- |

1.2.2.

mjerna je oprema takva da kut otvora prijamnika promatran iz referentnog središta svjetla ima vrijednost između deset kutnih minuta i jednog stupnja;

| 1.2.3. | zahtjev za jakost za određeni smjer promatranja smatra se ispunjenim ako je taj zahtjev ispunjen u smjeru koji od tog smjera promatranja ne odstupa više od četvrtine stupnja. |
| --- | --- |

1.2.3.

zahtjev za jakost za određeni smjer promatranja smatra se ispunjenim ako je taj zahtjev ispunjen u smjeru koji od tog smjera promatranja ne odstupa više od četvrtine stupnja.

1.3.   Kada se uređaj može ugraditi u vozilo u više od jednog položaja ili u niz različitih položaja, fotometrijska se mjerenja ponavljaju za svaki položaj ili za krajnje položaje u polju referentne osi koju je naveo proizvođač.

Tablica normirane raspodjele svjetlosti u prostoru:

Image

Tablica raspodjele svjetlosti za kočno svjetlo kategorije S3

| 10° | 32 | — | 64 | — | 32 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5° | 64 | 100 | 100 | 100 | 64 |
| 0° | 64 | 100 | 100 | 100 | 64 |
| 5° | 64 | 100 | 100 | 100 | 64 |
| | 10° | 5° | 0° | 5° | 10° |

10°

32

—

64

—

32

5°

64

100

100

100

64

0°

64

100

100

100

64

5°

64

100

100

100

64

10°

5°

0°

5°

10°

2.1.   Smjer H = 0° i V = 0° odgovara referentnoj osi. (Na vozilu je vodoravan, usporedan sa središnjom uzdužnom ravninom vozila i usmjeren u zahtijevanom smjeru vidljivosti.) Prolazi kroz referentno središte. Vrijednosti u tablici daju, za različite smjerove mjerenja, najmanje jakosti kao postotak najmanje vrijednosti potrebne u osi za svako svjetlo (u smjeru H = 0° i V = 0°).

2.2.   Unutar polja raspodjele svjetlosti iz stavka 2., shematski prikazanog u obliku mreže, uzorak svjetlosti uglavnom bi trebao biti ravnomjeran, tj. jakost svjetlosti u svakom smjeru dijela polja koje oblikuju crte mreže postiže barem najmanju vrijednost navedenu na crtama mreže oko predmetnog smjera kao postotak.

2.3.   No u slučaju kada je uređaj namijenjen za ugradnju na visini od 750 mm ili manje iznad tla, fotometrijska jakost provjerava se samo do kuta od 5° prema dolje.

3.   FOTOMETRIJSKO MJERENJE SVJETALA

Provjeravaju se fotometrijska obilježja:

3.1.   nezamjenjivih izvora svjetlosti (žarulje sa žarnom niti i druge): s izvorima svjetlosti prisutnima u svjetlu, u skladu s odgovarajućim podstavkom stavka 7.1. ovog Pravilnika;

3.2.   zamjenjivih izvora svjetlosti:

kad su svjetla opremljena izvorom (izvorima) svjetlosti od 6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V, ispravljaju se postignute vrijednosti svjetlosne jakosti. Za žarulje sa žarnom niti korekcijski faktor omjer je između referentnog svjetlosnog toka i srednje vrijednosti svjetlosnog toka pod priključenim naponom (6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V).

Za LED izvore svjetlosti korekcijski faktor omjer je između ciljanog svjetlosnog toka i srednje vrijednosti svjetlosnog toka pod priključenim naponom (6,75 V, 13,5 V ili 28,0 V).

Stvarni svjetlosni tokovi svakog upotrijebljenog izvora svjetlosti ne odstupaju više od ± 5 % od srednje vrijednosti.

Kao druga mogućnost, i to samo u slučaju žarulja sa žarnom niti, može se upotrebljavati standardna žarulja sa žarnom niti u svakom pojedinačnom položaju, pri svojem referentnom toku, pri čemu se pojedinačne vrijednosti izmjerene u svakom položaju zbrajaju.

3.3.   Za svako signalno svjetlo, osim onih opremljenih žaruljama sa žarnom niti, svjetlosne jakosti, izmjerene nakon jedne minute i nakon trideset minuta rada, u skladu su sa zahtijevanim najmanjim i najvećim vrijednostima. Raspodjela svjetlosne jakosti nakon jedne minute rada može se izračunati iz raspodjele svjetlosne jakosti nakon 30 minuta rada primjenjujući na svakoj ispitnoj točki omjer svjetlosnih jakosti izmjerenih u HV nakon jedne minute i nakon trideset minuta rada.

---

PRILOG 5.

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA POSTUPKE NADZORA SUKLADNOSTI PROIZVODNJE

1.   OPĆENITO

1.1.   S mehaničkog i geometrijskog gledišta, smatra se da su zahtjevi sukladnosti ispunjeni ako odstupanja ne prelaze neizbježna proizvodna odstupanja koja odgovaraju zahtjevima iz ovog Pravilnika.

1.2.   S obzirom na fotometrijska obilježja, sukladnost serijski proizvedenih svjetala ne osporava se ako pri ispitivanju fotometrijskih obilježja nasumično izabranog svjetla prema stavku 7. ovog Pravilnika:

| 1.2.1. | nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa nepovoljno za više od 20 % od vrijednosti propisanih u ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

1.2.1.

nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa nepovoljno za više od 20 % od vrijednosti propisanih u ovom Pravilniku;

| 1.2.2. | u slučaju svjetla opremljenog zamjenjivim izvorom svjetlosti i ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, svjetla se ponovno ispituju drugim standardnim izvorom svjetlosti. |
| --- | --- |

1.2.2.

u slučaju svjetla opremljenog zamjenjivim izvorom svjetlosti i ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, svjetla se ponovno ispituju drugim standardnim izvorom svjetlosti.

1.3.   Kromatične koordinate odgovaraju zahtijevanima nakon što ih se ispita prema uvjetima iz stavka 7. ovog Pravilnika.

2.   NAJMANJI ZAHTJEVI ZA PROVJERU SUKLADNOSTI KOJU PROVODI PROIZVOĐAČ

Za svaki tip svjetla nositelj homologacije provodi barem sljedeća ispitivanja u odgovarajućim vremenskim razmacima. Ispitivanja se provode u skladu s odredbama ovog Pravilnika.

Ako bilo koje uzorkovanje pokaže nesukladnost s obzirom na taj tip ispitivanja, uzimaju se i ispituju dodatni uzorci. Proizvođač poduzima korake za osiguranje sukladnosti predmetne proizvodnje.

2.1.   Priroda ispitivanja

Ispitivanja sukladnosti iz ovog Pravilnika odnose se na fotometrijska i kolorimetrijska obilježja.

2.2.   Metode koje se upotrebljavaju u ispitivanjima

2.2.1.   Ispitivanja se općenito provode u skladu s metodama navedenima u ovom Pravilniku.

2.2.2.   U svakom ispitivanju sukladnosti koje provodi proizvođač smiju se upotrebljavati jednakovrijedne metode uz odobrenje tijela nadležnog za homologacijska ispitivanja. Proizvođač je odgovoran za dokazivanje da su primijenjene metode jednakovrijedne onima utvrđenima u ovom Pravilniku.

2.2.3.   Preduvjet su za primjenu stavaka 2.2.1. i 2.2.2. redovita umjeravanja ispitnih uređaja i njihova usporedba s mjerenjima nadležnog tijela.

2.2.4.   U svim slučajevima referentni su postupci oni iz ovog Pravilnika, osobito u smislu administrativne provjere i uzorkovanja.

2.3.   Priroda uzorkovanja

Uzorci svjetala uzimaju se nasumično iz proizvodnje ujednačene partije. Ujednačena partija znači komplet svjetala istog tipa, određen u skladu s proizvođačevim proizvodnim metodama.

Procjena se općenito odnosi na serijsku proizvodnju iz pojedinačnih tvornica. No proizvođač smije objediniti zapisnike koji se odnose na isti tip iz nekoliko tvornica pod uvjetom da se u njima primjenjuje isti sustav kvalitete i isto upravljanje kvalitetom.

2.4.   Izmjerena i zabilježena fotometrijska obilježja

Na uzorku svjetla provode se fotometrijska mjerenja radi provjere najmanjih vrijednosti za točke navedene u Prilogu 4. i zahtijevanih kromatičnih koordinata.

2.5.   Mjerila prihvatljivosti

Proizvođač je odgovoran za provedbu statističke analize rezultata ispitivanja te za određivanje, u dogovoru s nadležnim tijelom, kriterija kojima se određuje sukladnost njegovih proizvoda kako bi se ispunili zahtjevi za provjeru sukladnosti proizvoda iz stavka 9.1. ovog Pravilnika.

Mjerila koja određuju prihvatljivost takva su da bi, s pouzdanošću od 95 %, najmanja vjerojatnost prolaska provjere nasumičnih uzoraka u skladu s Prilogom 6. (prvo uzorkovanje) bila 0,95.

---

PRILOG 6.

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA UZORKOVANJE KOJE OBAVLJA INSPEKTOR

1.   OPĆENITO

1.1.   Smatra se da su zahtjevi sukladnosti s mehaničkog i geometrijskog stajališta ispunjeni u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika ako odstupanja, ako postoje, ne prelaze neizbježna proizvodna odstupanja.

1.2.   S obzirom na fotometrijska obilježja, sukladnost serijski proizvedenih svjetala ne osporava se ako pri ispitivanju fotometrijskih obilježja nasumično izabranog svjetla prema stavku 7. ovog Pravilnika:

| 1.2.1. | nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa nepovoljno za više od 20 % od vrijednosti propisanih u ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

1.2.1.

nijedna izmjerena vrijednost ne odstupa nepovoljno za više od 20 % od vrijednosti propisanih u ovom Pravilniku;

| 1.2.2. | u slučaju svjetla opremljenog zamjenjivim izvorom svjetlosti i ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, svjetla se ponovno ispituju drugim standardnim izvorom svjetlosti. |
| --- | --- |

1.2.2.

u slučaju svjetla opremljenog zamjenjivim izvorom svjetlosti i ako rezultati prethodno opisanih ispitivanja nisu u skladu sa zahtjevima, svjetla se ponovno ispituju drugim standardnim izvorom svjetlosti.

| 1.2.3. | Svjetla s očitim nedostacima ne uzimaju se u obzir. |
| --- | --- |

1.2.3.

Svjetla s očitim nedostacima ne uzimaju se u obzir.

1.3.   Pri ispitivanju prema uvjetima iz stavka 7. ovog Pravilnika poštuju se kromatične koordinate.

2.   PRVO UZORKOVANJE

U prvom se uzorkovanju nasumično izaberu četiri glavna svjetla. Prvi par uzoraka označuje se s A, drugi par uzoraka s B.

2.1.   Sukladnost se ne osporava

2.1.1.   Nakon uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih svjetala ne osporava se ako odstupanja izmjerenih vrijednosti za svjetla u nepovoljnim smjerovima iznose:

| 2.1.1.1. | uzorak A







  A1: | jedno svjetlo | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| jedno svjetlo ne više od | 20 % |
| A2: | oba svjetla više od | 0 % |
| ali ne više od | 20 % |

2.1.1.1.

uzorak A

A1:

jedno svjetlo

0 %

jedno svjetlo ne više od

20 %

A2:

oba svjetla više od

0 %

ali ne više od

20 %

prijelaz na uzorak B

| 2.1.1.2. | uzorak B







  B1: | oba svjetla | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

uzorak B

B1:

oba svjetla

0 %

2.1.2.   ili ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak A.

2.2.   Sukladnost se osporava

2.2.1.   Nakon uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih svjetala osporava se, a od proizvođača se zahtijeva da proizvodnju uskladi sa zahtjevima (usklađivanje) ako odstupanja izmjerenih vrijednosti za svjetla iznose:

| 2.2.1.1. | uzorak A







  A3: | jedno svjetlo ne više od | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| jedno svjetlo više od | 20 % |
| ali ne više od | 30 % |

2.2.1.1.

uzorak A

A3:

jedno svjetlo ne više od

20 %

jedno svjetlo više od

20 %

ali ne više od

30 %

| 2.2.1.2. | uzorak B







  B2: | u slučaju A2 |
| --- | --- | --- |
| jedno svjetlo više od | 0 % |
| ali ne više od | 20 % |
| jedno svjetlo ne više od | 20 % |
| B3: | u slučaju A2 |
| jedno svjetlo | 0 % |
| jedno svjetlo više od | 20 % |
| ali ne više od | 30 % |

2.2.1.2.

uzorak B

B2:

u slučaju A2

jedno svjetlo više od

0 %

ali ne više od

20 %

jedno svjetlo ne više od

20 %

B3:

u slučaju A2

jedno svjetlo

0 %

jedno svjetlo više od

20 %

ali ne više od

30 %

2.2.2.   ili ako za uzorak A nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2.

2.3.   Povlačenje homologacije

Sukladnost se osporava i primjenjuje se stavak 10. ako nakon uzorkovanja u skladu sa slikom 1. iz ovog Priloga odstupanja izmjerenih vrijednosti za svjetla iznose:

| 2.3.1. | uzorak A







  A4: | jedno svjetlo ne više od | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| jedno svjetlo više od | 30 % |
| A5: | oba svjetla više od | 20 % |

2.3.1.

uzorak A

A4:

jedno svjetlo ne više od

20 %

jedno svjetlo više od

30 %

A5:

oba svjetla više od

20 %

| 2.3.2. | uzorak B







  B4: | u slučaju A2 |
| --- | --- | --- |
| jedno svjetlo više od | 0 % |
| ali ne više od | 20 % |
| jedno svjetlo više od | 20 % |
| B5: | u slučaju A2 |
| oba svjetla više od | 20 % |
| B6: | u slučaju A2 |
| jedno svjetlo | 0 % |
| jedno svjetlo više od | 30 % |

2.3.2.

uzorak B

B4:

u slučaju A2

jedno svjetlo više od

0 %

ali ne više od

20 %

jedno svjetlo više od

20 %

B5:

u slučaju A2

oba svjetla više od

20 %

B6:

u slučaju A2

jedno svjetlo

0 %

jedno svjetlo više od

30 %

| 2.3.3. | ili ako za uzorke A i B nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. |
| --- | --- |

2.3.3.

ili ako za uzorke A i B nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2.

3.   PONOVLJENO UZORKOVANJE

U slučajevima A3, B2 i B3 treba ponoviti uzorkovanje u roku od dva mjeseca nakon obavijesti: treći uzorak C od dva svjetla i četvrti uzorak D od dva svjetla uzima se iz zalihe proizvedene nakon usklađivanja.

3.1.   Sukladnost se ne osporava

3.1.1.   Nakon uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih glavnih svjetala ne osporava se ako odstupanja izmjerenih vrijednosti za svjetla iznose:

| 3.1.1.1. | uzorak C







  C1: | jedno svjetlo | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| jedno svjetlo ne više od | 20 % |
| C2: | oba svjetla više od | 0 % |
| ali ne više od | 20 % |

3.1.1.1.

uzorak C

C1:

jedno svjetlo

0 %

jedno svjetlo ne više od

20 %

C2:

oba svjetla više od

0 %

ali ne više od

20 %

prijelaz na uzorak D

| 3.1.1.2. | uzorak D







  D1: | u slučaju C2 |
| --- | --- | --- |
| oba svjetla | 0 % |

3.1.1.2.

uzorak D

D1:

u slučaju C2

oba svjetla

0 %

3.1.2.   ili ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak C.

3.2.   Sukladnost se osporava

3.2.1.   Nakon uzorkovanja prikazanog na slici 1. ovog Priloga sukladnost serijski proizvedenih svjetala osporava se, a od proizvođača se zahtijeva da proizvodnju uskladi sa zahtjevima (usklađivanje) ako odstupanja izmjerenih vrijednosti za svjetla iznose:

| 3.2.1.1. | uzorak D







  D2: | u slučaju C2 |
| --- | --- | --- |
| jedno svjetlo više od | 0 % |
| ali ne više od | 20 % |
| jedno svjetlo ne više od | jedno svjetlo ne više od |

3.2.1.1.

uzorak D

D2:

u slučaju C2

jedno svjetlo više od

0 %

ali ne više od

20 %

jedno svjetlo ne više od

jedno svjetlo ne više od

| 3.2.1.2. | ili ako nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak C. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

ili ako nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorak C.

3.3.   Povlačenje homologacije

Sukladnost se osporava i primjenjuje se stavak 10. ako nakon uzorkovanja u skladu sa slikom 1. iz ovog Priloga odstupanja izmjerenih vrijednosti za svjetla iznose:

| 3.3.1. | uzorak C







  C3: | jedno svjetlo ne više od | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| jedno svjetlo više od | 20 % |
| C4: | oba svjetla više od | 20 % |

3.3.1.

uzorak C

C3:

jedno svjetlo ne više od

20 %

jedno svjetlo više od

20 %

C4:

oba svjetla više od

20 %

| 3.3.2. | uzorak D







  D3: | u slučaju C2 |
| --- | --- | --- |
| jedno svjetlo 0 ili više od | 0 % |
| jedno svjetlo više od | 20 % |

3.3.2.

uzorak D

D3:

u slučaju C2

jedno svjetlo 0 ili više od

0 %

jedno svjetlo više od

20 %

| 3.3.3. | ili ako nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorke C i D. |
| --- | --- |

3.3.3.

ili ako nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.2.2. za uzorke C i D.

Slika 1.

Image

---

| 30.9.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 285/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 285/35

---

Samo izvorni tekstovi UN/ECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i dan stupanja na snagu ovog Pravilnika potrebno je provjeriti u posljednjem izdanju UN/ECE-ova dokumenta TRANS/WP.29/343, koji je dostupan na internetskoj stranici:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik br. 99 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji izvora svjetlosti s izbojem u plinu za uporabu u homologiranim jedinicama svjetala s izbojem u plinu za motorna vozila

Obuhvaća sav važeći tekst do:

Dopune 9. izvornoj inačici Pravilnika – dan stupanja na snagu: 10. lipnja 2014.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

| 1. | Područje primjene |
| --- | --- |

1.

| 2. | Administrativne odredbe |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tehnički zahtjevi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kazne za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

5.

| 6. | Konačna obustava proizvodnje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nazivi i adrese tehničkih službi nadležnih za provedbu homologacijskih ispitivanja i nadležnih administrativnih tijela |
| --- | --- |

7.

PRILOZI

| Prilog 1. | Listovi za izvore svjetlosti s izbojem u plinu |
| --- | --- |

Prilog 1.

| Prilog 2. | Izjava o homologaciji (ili proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije ili o konačnoj obustavi proizvodnje) tipa izvora svjetlosti s izbojem u plinu u skladu s Pravilnikom br. 99 |
| --- | --- |

Prilog 2.

| Prilog 3. | Primjer izgleda homologacijske oznake |
| --- | --- |

Prilog 3.

| Prilog 4. | Metoda mjerenja električnih i fotometrijskih obilježja |
| --- | --- |

Prilog 4.

| Prilog 5 | Optički raspored za mjerenje položaja i oblika luka i položaja elektroda |
| --- | --- |

Prilog 5

| Prilog 6. | Najmanji zahtjevi za postupke nadzora kvalitete koje provodi proizvođač |
| --- | --- |

Prilog 6.

| Prilog 7. | Uzorkovanje i razine sukladnosti za proizvođačeve zapisnike o ispitivanjima |
| --- | --- |

Prilog 7.

| Prilog 8. | Najmanji zahtjevi za uzorkovanje koje provodi inspektor |
| --- | --- |

Prilog 8.

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj se Pravilnik odnosi na izvore svjetlosti s izbojem u plinu iz Priloga 1. namijenjene za upotrebu u homologiranim jedinicama svjetala s izbojem u plinu za motorna vozila.

2.   ADMINISTRATIVNE ODREDBE

2.1.   Definicije

2.1.1.   Pojam „kategorija” u ovom se Pravilniku upotrebljava za opis različitih osnovnih konstrukcija normiranih izvora svjetlosti s izbojem u plinu. Svaka kategorija ima posebnu oznaku, primjerice: „D2S”.

2.1.2.   „Izvori svjetlosti s izbojem u plinu različitih tipova” (1) izvori su svjetlosti s izbojem u plinu iste kategorije koji se međusobno razlikuju prema sljedećim bitnim obilježjima:

| 2.1.2.1. | trgovačkom nazivu ili oznaci; to znači:






  (a) | izvori svjetlosti s izbojem u plinu s istim trgovačkim nazivom ili oznakom koje su proizveli različiti proizvođači smatraju se različitim tipovima; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.1.

trgovačkom nazivu ili oznaci; to znači:

(a)

izvori svjetlosti s izbojem u plinu s istim trgovačkim nazivom ili oznakom koje su proizveli različiti proizvođači smatraju se različitim tipovima;

| (b) | izvori svjetlosti s izbojem u plinu istog proizvođača koji se razlikuju samo prema trgovačkom nazivu ili oznaci mogu se smatrati istim tipom; |
| --- | --- |

(b)

izvori svjetlosti s izbojem u plinu istog proizvođača koji se razlikuju samo prema trgovačkom nazivu ili oznaci mogu se smatrati istim tipom;

| 2.1.2.2. | konstrukciji balona i/ili podnoška ako te razlike utječu na optičke učinke. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

konstrukciji balona i/ili podnoška ako te razlike utječu na optičke učinke.

2.2.   Zahtjev za homologaciju

2.2.1.   Zahtjev za homologaciju podnose nositelj trgovačkog naziva ili oznake ili njegov propisno ovlašteni zastupnik.

2.2.2.   Svakom se zahtjevu za homologaciju prilažu (vidjeti i stavak 2.4.2.):

| 2.2.2.1. | crteži u tri primjerka, dovoljno podrobni da omoguće identifikaciju tipa; |
| --- | --- |

2.2.2.1.

crteži u tri primjerka, dovoljno podrobni da omoguće identifikaciju tipa;

| 2.2.2.2. | tehnički opis uključujući, ako predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti, identifikaciju predspojne naprave; |
| --- | --- |

2.2.2.2.

tehnički opis uključujući, ako predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti, identifikaciju predspojne naprave;

| 2.2.2.3. | tri uzorka svake boje za koju je podnesen zahtjev; |
| --- | --- |

2.2.2.3.

tri uzorka svake boje za koju je podnesen zahtjev;

| 2.2.2.4. | jedan uzorak predspojne naprave ako nije ugrađena u izvor svjetlosti. |
| --- | --- |

2.2.2.4.

jedan uzorak predspojne naprave ako nije ugrađena u izvor svjetlosti.

2.2.3.   Ako se tip izvora svjetlosti s izbojem u plinu razlikuje od već homologiranog tipa samo prema trgovačkom nazivu ili oznaci, dovoljno je dostaviti:

| 2.2.3.1. | izjavu proizvođača da je dostavljeni tip (osim trgovačkim nazivom ili oznakom) jednak već homologiranom tipu i da ga je proizveo isti proizvođač, potonji se identificira homologacijskim brojem; |
| --- | --- |

2.2.3.1.

izjavu proizvođača da je dostavljeni tip (osim trgovačkim nazivom ili oznakom) jednak već homologiranom tipu i da ga je proizveo isti proizvođač, potonji se identificira homologacijskim brojem;

| 2.2.3.2. | dva uzorka s novim trgovačkim nazivom ili oznakom. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

dva uzorka s novim trgovačkim nazivom ili oznakom.

2.2.4.   Nadležno tijelo provjerava postojanje zadovoljavajućih rješenja za osiguranje učinkovitog nadzora sukladnosti proizvoda prije izdavanja homologacije.

2.3.   Natpisi

2.3.1.   Izvori svjetlosti s izbojem u plinu dostavljeni za homologaciju na podnošku ili na balonu imaju:

| 2.3.1.1. | trgovački naziv ili oznaku podnositelja zahtjeva; |
| --- | --- |

2.3.1.1.

trgovački naziv ili oznaku podnositelja zahtjeva;

| 2.3.1.2. | međunarodnu oznaku odgovarajuće kategorije; |
| --- | --- |

2.3.1.2.

međunarodnu oznaku odgovarajuće kategorije;

| 2.3.1.3. | nazivnu snagu (ne treba biti označena zasebno ako je dio međunarodne oznake odgovarajuće kategorije); |
| --- | --- |

2.3.1.3.

nazivnu snagu (ne treba biti označena zasebno ako je dio međunarodne oznake odgovarajuće kategorije);

| 2.3.1.4. | dovoljno velik prostor za homologacijsku oznaku. |
| --- | --- |

2.3.1.4.

dovoljno velik prostor za homologacijsku oznaku.

2.3.2.   Prostor iz stavka 2.3.1.4. označuje se na crtežima priloženima zahtjevu za homologaciju.

2.3.3.   Uz natpise iz stavaka 2.3.1. i 2.4.4. na podnožak se mogu dodati i drugi natpisi.

2.3.4.   Ako predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti, predspojna naprava koja se upotrebljava pri homologaciji tipa izvora svjetlosti označuje se oznakom tipa i trgovačkom oznakom te nazivnim naponom i snagom, kako je navedeno na odgovarajućem tehničkom listu svjetla.

2.4.   Homologacija

2.4.1.   Ako svi uzorci tipa izvora svjetlosti s izbojem u plinu koji su dostavljeni u skladu sa stavcima 2.2.2.3. ili 2.2.3.2. ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika, ispitani s predspojnom napravom prema stavku 2.2.2.4 u slučaju da predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti, izdaje se homologacija.

2.4.2.   Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Njegov prvi znak označuje seriju izmjena koje uključuju najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u vrijeme izdavanja homologacije.

Za njim slijedi identifikacijski kod koji je sastavljen od najviše triju znakova. Upotrebljavaju se samo arapski brojevi i velika slova navedeni u bilješci (2).

Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu izvora svjetlosti s izbojem u plinu. Ako podnositelj to želi, isti se homologacijski broj može dodijeliti izvoru svjetlosti s izbojem u plinu koji emitira bijelu svjetlost i izvoru svjetlosti s izbojem u plinu koji emitira selektivno žutu svjetlost (vidjeti stavak 2.1.2.).

2.4.3.   Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o homologaciji, proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije, odnosno konačnoj obustavi proizvodnje tipa izvora svjetlosti s izbojem u plinu u skladu s ovim Pravilnikom obrascem u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku i crtežom, koji podnositelj prilaže za homologaciju u formatu ne većem od A4 (210 × 297 mm) i u mjerilu od najmanje 2:1.

2.4.4.   Povrh natpisa određenih stavkom 2.3.1., svakom se izvoru svjetlosti s izbojem u plinu koji je u skladu s tipom homologiranim prema ovom Pravilniku u prostor iz stavka 2.3.1.4. dodaje međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji:

| 2.4.4.1. | od odsječene kružnice oko slova „E” za kojom slijedi razlikovni broj zemlje koja je izdala homologaciju (3); |
| --- | --- |

2.4.4.1.

od odsječene kružnice oko slova „E” za kojom slijedi razlikovni broj zemlje koja je izdala homologaciju (3);

| 2.4.4.2. | od homologacijskog broja, smještenog blizu odsječene kružnice. |
| --- | --- |

2.4.4.2.

od homologacijskog broja, smještenog blizu odsječene kružnice.

2.4.5.   Ako je podnositelj dobio isti homologacijski broj za nekoliko trgovačkih naziva ili oznaka, dovoljno je da najmanje jedna od njih ispunjava zahtjeve iz stavka 2.3.1.1.

2.4.6.   Oznake i natpisi određeni stavcima 2.3.1. i 2.4.3. jasno su čitljivi i neizbrisivi.

2.4.7.   U Prilogu 3. ovom Pravilniku prikazan je primjer izgleda homologacijske oznake.

3.   TEHNIČKI ZAHTJEVI

3.1.   Definicije

3.1.1.   „Izvor svjetlosti s izbojem u plinu”: izvor svjetlosti u kojem svjetlost nastaje s pomoću stabiliziranog električnog luka.

3.1.2.   „Predspojna naprava”: poseban dio za električno napajanje izvora svjetlosti s izbojem u plinu, može biti ugrađen u izvor svjetlosti.

3.1.3.   „Nazivni napon”: ulazni napon označen na predspojnoj napravi ili izvoru svjetlosti ako je predspojna naprava ugrađena u izvor svjetlosti.

3.1.4.   „Nazivna snaga”: snaga označena na izvoru svjetlosti s izbojem u plinu i na predspojnoj napravi.

3.1.5.   „Ispitni napon”: napon, na ulaznim priključcima predspojne naprave ili na priključcima izvora svjetlosti ako je predspojna naprava ugrađena u izvor svjetlosti, za koji su električna i fotometrijska obilježja izvora svjetlosti s izbojem u plinu predviđena i na kojem se trebaju ispitati.

3.1.6.   „Ciljna vrijednost”: konstrukcijski određena vrijednost električnog ili fotometrijskog obilježja. Tu vrijednost treba postići, unutar dopuštenih odstupanja, kad izvor svjetlosti s izbojem u plinu dobiva pobudu iz predspojne naprave, koja može biti ugrađena u izvor svjetlosti, i radi na ispitnom naponu.

3.1.7.   „Standardni (etalon) izvor svjetlosti s izbojem u plinu”: poseban izvor svjetlosti s izbojem u plinu za ispitivanje glavnih svjetala. Ima smanjena dimenzijska, električna i fotometrijska obilježja kako je navedeno u odgovarajućem tehničkom listu.

3.1.8.   „Referentna os”: os određena s obzirom na podnožak i na koju se odnose određene dimenzije izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

3.1.9.   „Referentna ravnina”: ravnina određena s obzirom na podnožak i na koju se odnose određene dimenzije izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

3.2.   Opći zahtjevi

3.2.1.   Svaki dostavljeni uzorak u skladu je s odgovarajućim zahtjevima iz ovog Pravilnika kad se ispita s predspojnom napravom u skladu sa stavkom 2.2.2.4. ako predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti.

3.2.2.   Izvori svjetlosti s izbojem u plinu konstruirani su tako da u uobičajenoj upotrebi imaju i zadržavaju dobra radna svojstva. Usto nemaju nikakve konstrukcijske i proizvodne nedostatke.

3.3.   Proizvodnja

3.3.1.   Baloni izvora svjetlosti s izbojem u plinu nemaju nikakve brazde ili mrlje koje im mogu narušiti učinkovitost i optičko djelovanje.

3.3.2.   U slučaju obojenog (vanjskog) balona, nakon 15 sati rada s predspojnom napravom ili izvorom svjetlosti s ugrađenom predspojnom napravom na ispitnom naponu, površina balona lagano se obriše pamučnom krpom natopljenom mješavinom n-heptana u obujamskom udjelu od 70 % i toluola u obujamskom udjelu od 30 %. Nakon otprilike pet minuta površinu se vizualno pregledava. Ne smije biti očitih promjena.

3.3.3.   Izvori svjetlosti s izbojem u plinu opremljeni su standardnim podnošcima koji su u skladu s tehničkim listovima za podnoške iz trećeg izdanja Publikacije IEC 60061, kako je navedeno na pojedinačnim tehničkim listovima u Prilogu 1.

3.3.4.   Podnožak je čvrst i dobro učvršćen za balon.

3.3.5.   Radi provjere ispunjavaju li izvori svjetlosti s izbojem u plinu zahtjeve iz stavaka 3.3.3. i 3.3.4. provode se vizualni pregled, provjera dimenzija i, kad je potrebno, probna ugradnja.

3.4.   Ispitivanja

3.4.1.   Izvori svjetlosti s izbojem u plinu podvrgavaju se starenju prema Prilogu 4.

3.4.2.   Svi se uzorci ispituju s predspojnom napravom u skladu sa stavkom 2.2.2.4. ako predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti.

3.4.3.   Električna mjerenja provode se instrumentima razreda točnosti barem 0,2 (točnost 0,2 % cijele ljestvice).

3.5.   Položaj i dimenzije elektroda, električnog luka i pruga

3.5.1.   Geometrijski položaj elektroda u skladu je s onima navedenima na odgovarajućem tehničkom listu. Primjer metode mjerenja položaja luka i elektroda dan je u Prilogu 5. Mogu se upotrebljavati i druge metode.

3.5.1.1.   Položaj i dimenzije elektroda izvora svjetlosti mjere se prije starenja, s isključenim izvorom svjetlosti s izbojem u plinu i optičkim metodama kroz stakleni balon.

3.5.2.   Oblik i pomak luka u skladu su sa zahtjevima iz odgovarajućeg tehničkog lista.

3.5.2.1.   Mjerenje se obavlja nakon starenja s izvorom svjetlosti napajanim predspojnom napravom na ispitnom naponu ili izvorom svjetlosti s ugrađenom predspojnom napravom na ispitnom naponu.

3.5.3.   Položaj, dimenzije i propusnost pruga u skladu su sa zahtjevima iz odgovarajućeg tehničkog lista.

3.5.3.1.   Mjerenje se obavlja nakon starenja s izvorom svjetlosti napajanim predspojnom napravom na ispitnom naponu ili izvorom svjetlosti s ugrađenom predspojnom napravom na ispitnom naponu.

3.6.   Obilježja uključenja, postizanja pune jakosti i toploga ponovnog paljenja

3.6.1.   Uključenje

Kad se ispituje u skladu s uvjetima iz Priloga 4., izvor svjetlosti s izbojem u plinu uključuje se odmah i ostaje upaljen.

3.6.2.   Postizanje pune jakosti

3.6.2.1.   Izvori svjetlosti s izbojem u plinu s ciljnim svjetlosnim tokom iznad 2 000 lm

| | Kad se mjeri u skladu s uvjetima iz Priloga 4., izvor svjetlosti s izbojem u plinu emitira najmanje: | nakon jedne sekunde: 25 % svojega ciljnoga svjetlosnog toka; |
| --- | --- | --- |

Kad se mjeri u skladu s uvjetima iz Priloga 4., izvor svjetlosti s izbojem u plinu emitira najmanje:

nakon jedne sekunde: 25 % svojega ciljnoga svjetlosnog toka;

| | nakon četiri sekunde: 80 % svojega ciljnoga svjetlosnog toka. |
| --- | --- |

nakon četiri sekunde: 80 % svojega ciljnoga svjetlosnog toka.

| | Ciljni svjetlosni tok naveden je na odgovarajućem tehničkom listu. |
| --- | --- |

Ciljni svjetlosni tok naveden je na odgovarajućem tehničkom listu.

3.6.2.2.   Izvori svjetlosti s izbojem u plinu s ciljnim svjetlosnim tokom koji ne prelazi 2 000 lm

| | Kad se mjeri u skladu s uvjetima iz Priloga 4., izvor svjetlosti s izbojem u plinu emitira najmanje 800 lm nakon 1 sekunde i najmanje 1 000 lm nakon 4 sekunde. |
| --- | --- |

Kad se mjeri u skladu s uvjetima iz Priloga 4., izvor svjetlosti s izbojem u plinu emitira najmanje 800 lm nakon 1 sekunde i najmanje 1 000 lm nakon 4 sekunde.

| | Ciljni svjetlosni tok naveden je na odgovarajućem tehničkom listu. |
| --- | --- |

Ciljni svjetlosni tok naveden je na odgovarajućem tehničkom listu.

3.6.3.   Toplo ponovno paljenje

Kad se ispituje u skladu s uvjetima iz Priloga 4., izvor svjetlosti s izbojem u plinu ponovno se uključuje odmah nakon isključenosti u trajanju navedenom na tehničkom listu. Nakon jedne sekunde izvor svjetlosti emitira najmanje 80 % svojeg ciljnog svjetlosnog toka.

3.7.   Električna obilježja

Kad se mjeri u skladu s uvjetima iz Priloga 4., napon i snaga izvora svjetlosti unutar su granica navedenih u odgovarajućem tehničkom listu.

3.8.   Svjetlosni tok

Kad se mjeri u skladu s uvjetima iz Priloga 4., svjetlosni tok nalazi se unutar granica navedenih u odgovarajućem tehničkom listu. Kada su za isti tip navedene bijela i selektivno žuta svjetlost, ciljna se vrijednost primjenjuje na izvore svjetlosti koji emitiraju bijelu svjetlost, a svjetlosni tok izvora svjetlosti koji emitira selektivno žutu svjetlost iznosi najmanje 68 % navedene vrijednosti.

3.9.   Boja

3.9.1.   Boja emitirane svjetlosti jest bijela ili selektivno žuta. Povrh toga, kolorimetrijska su obilježja, izražena CIE-ovim kromatičnim koordinatama, unutar granica navedenih na odgovarajućem tehničkom listu.

3.9.2.   Na ovaj se Pravilnik primjenjuju definicije boje emitirane svjetlosti iz Pravilnika br. 48 i njegovih serija izmjena na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva za homologaciju tipa.

3.9.3.   Boja se mjeri u skladu s uvjetima navedenima u stavku 10. Priloga 4.

3.9.4.   Najmanji sadržaj crvene svjetlosti izvora svjetlosti s izbojem u plinu takav je da vrijedi:

Formula

gdje je:

| Ee (λ) | [W/nm] | spektralna raspodjela zračenja; |
| --- | --- | --- |
| V (λ) | [1] | spektralna svjetlosna učinkovitost; |
| λ | [nm] | valna duljina. |

Ee (λ)

[W/nm]

spektralna raspodjela zračenja;

V (λ)

[1]

spektralna svjetlosna učinkovitost;

λ

[nm]

valna duljina.

Ta se vrijednost izračunava s pomoću intervala od jednog nanometra.

3.10.   UV zračenje

UV zračenje izvora svjetlosti s izbojem u plinu takvo je da je izvor svjetlosti s izbojem u plinu tipa niskog intenziteta UV zračenja u skladu s:

Formula

gdje je:

| S (λ) | [1] | spektralna težinska funkcija; |
| --- | --- | --- |
| km = 683 | [lm/W] | fotometrijski ekvivalent zračenja; |

S (λ)

[1]

spektralna težinska funkcija;

km = 683

[lm/W]

fotometrijski ekvivalent zračenja;

(Za definicije drugih simbola vidjeti stavak 3.9.4.).

Ta se vrijednost izračunava s pomoću intervala od jednog nanometra.

UV zračenje ponderira se prema vrijednostima navedenima u sljedećoj tablici:

| λ | S(λ) | λ | S(λ) | λ | S(λ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 250 | 0,430 | 305 | 0,060 | 355 | 0,00016 |
| 255 | 0,520 | 310 | 0,015 | 360 | 0,00013 |
| 260 | 0,650 | 315 | 0,003 | 365 | 0,00011 |
| 265 | 0,810 | 320 | 0,001 | 370 | 0,000090 |
| 270 | 1,000 | 325 | 0,00050 | 375 | 0,000077 |
| 275 | 0,960 | 330 | 0,00041 | 380 | 0,000064 |
| 280 | 0,880 | 335 | 0,00034 | 385 | 0,000053 |
| 285 | 0,770 | 340 | 0,00028 | 390 | 0,000044 |
| 290 | 0,640 | 345 | 0,00024 | 395 | 0,000036 |
| 295 | 0,540 | 350 | 0,00020 | 400 | 0,000030 |
| 300 | 0,300 | | | | |

λ

S(λ)

λ

S(λ)

λ

S(λ)

250

0,430

305

0,060

355

0,00016

255

0,520

310

0,015

360

0,00013

260

0,650

315

0,003

365

0,00011

265

0,810

320

0,001

370

0,000090

270

1,000

325

0,00050

375

0,000077

275

0,960

330

0,00041

380

0,000064

280

0,880

335

0,00034

385

0,000053

285

0,770

340

0,00028

390

0,000044

290

0,640

345

0,00024

395

0,000036

295

0,540

350

0,00020

400

0,000030

300

0,300

Izabrane su valne duljine reprezentativne; druge vrijednosti treba umetnuti.

Vrijednosti u skladu sa „Smjernicama IRPA/INIRC-a o graničnim vrijednostima izlaganja ultraljubičastom zračenju”.

3.11.   Standardni izvori svjetlosti s izbojem u plinu

Standardni (etalon) izvori svjetlosti s izbojem u plinu ispunjavaju zahtjeve primjenjive na homologirane tipove izvora svjetlosti i posebne zahtjeve navedene u odgovarajućem tehničkom listu. Ako tip emitira bijelu i selektivno žutu svjetlost, standardni izvor svjetlosti emitira bijelu svjetlost.

4.   SUKLADNOST PROZVODNJE

4.1.   Izvori svjetlosti s izbojem u plinu homologirani prema ovom Pravilniku proizvode se tako da budu u skladu s homologiranim tipom, ispunjavajući tehničke zahtjeve i zahtjeve za natpise utvrđene stavkom 3. i prilozima 1., 4. i 3. ovom Pravilniku.

4.2.   Radi provjere jesu li ispunjeni zahtjevi iz stavka 4.1. provode se prikladni nadzori proizvodnje.

4.3.   Nositelj homologacije osobito je dužan:

| 4.3.1. | osigurati postojanje postupaka za djelotvoran nadzor kvalitete proizvoda; |
| --- | --- |

4.3.1.

osigurati postojanje postupaka za djelotvoran nadzor kvalitete proizvoda;

| 4.3.2. | imati pristup kontrolnoj opremi potrebnoj za provjeru sukladnosti sa svakim homologiranim tipom; |
| --- | --- |

4.3.2.

imati pristup kontrolnoj opremi potrebnoj za provjeru sukladnosti sa svakim homologiranim tipom;

| 4.3.3. | osigurati da se rezultati ispitivanja zabilježe i da pripadajući dokumenti ostanu dostupni u razdoblju koje je potrebno utvrditi u skladu s administrativnim tijelom; |
| --- | --- |

4.3.3.

osigurati da se rezultati ispitivanja zabilježe i da pripadajući dokumenti ostanu dostupni u razdoblju koje je potrebno utvrditi u skladu s administrativnim tijelom;

| 4.3.4. | analizirati rezultate svakog tipa ispitivanja, primjenjujući kriterije iz Priloga 7., kako bi provjerio i osigurao stabilnost obilježja proizvoda, uzimajući u obzir odstupanja zbog industrijske proizvodnje; |
| --- | --- |

4.3.4.

analizirati rezultate svakog tipa ispitivanja, primjenjujući kriterije iz Priloga 7., kako bi provjerio i osigurao stabilnost obilježja proizvoda, uzimajući u obzir odstupanja zbog industrijske proizvodnje;

| 4.3.5. | osigurati da se za svaki tip izvora svjetlosti s izbojem u plinu provedu barem ispitivanja propisana u Prilogu 6. ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

4.3.5.

osigurati da se za svaki tip izvora svjetlosti s izbojem u plinu provedu barem ispitivanja propisana u Prilogu 6. ovom Pravilniku;

| 4.3.6. | osigurati da svako prikupljanje uzoraka koje pruža dokaz o nesukladnosti s tipom ispitivanja o kojem je riječ dovede do novog prikupljanja i novog ispitivanja. Poduzimaju se sve potrebne mjere kako bi se ponovo uspostavila sukladnost odgovarajuće proizvodnje. |
| --- | --- |

4.3.6.

osigurati da svako prikupljanje uzoraka koje pruža dokaz o nesukladnosti s tipom ispitivanja o kojem je riječ dovede do novog prikupljanja i novog ispitivanja. Poduzimaju se sve potrebne mjere kako bi se ponovo uspostavila sukladnost odgovarajuće proizvodnje.

4.4.   Nadležno tijelo koje je dodijelilo homologaciju tipa može u svakom trenutku provjeriti metode nadzora sukladnosti primjenjive na svaku proizvodnu jedinicu.

4.4.1.   Pri svakoj inspekciji inspektoru se na uvid daju knjige ispitivanja i zapisnici o nadgledanju proizvodnje.

4.4.2.   Inspektor može nasumično uzeti uzorke za ispitivanje u proizvođačevu laboratoriju. Najmanji broj uzoraka može se odrediti prema rezultatima proizvođačeve vlastite provjere.

4.4.3.   Kad se pokaže da razina kvalitete ne zadovoljava ili se čini potrebnim provjeriti valjanost ispitivanja provedenih pri primjeni stavka 4.4.2., inspektor bira uzorke za slanje u tehničku službu koja je provela ispitivanja za homologaciju tipa.

4.4.4.   Nadležno tijelo može provoditi sva ispitivanja propisana ovim Pravilnikom. Ta će se ispitivanja provoditi na uzorcima uzetima nasumično, bez narušavanja dobavljačkih obveza proizvođača te prema mjerilima iz Priloga 8.

4.4.5.   Nadležno tijelo nastoji obaviti inspekciju jedanput u dvije godine. Međutim, to ovisi o nahođenju nadležnog tijela i njegovu povjerenju u prihvaćene postupke za učinkovit nadzor sukladnosti proizvodnje. U slučaju da su zabilježeni loši rezultati, nadležno je tijelo dužno u najkraćem roku osigurati poduzimanje svih potrebnih mjera za ponovno uspostavljanje sukladnosti proizvodnje.

5.   KAZNE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

5.1.   Homologacija dodijeljena u pogledu izvora svjetlosti s izbojem u plinu u skladu s ovim Pravilnikom može biti povučena ako navedeni zahtjevi za sukladnost proizvodnje nisu ispunjeni.

5.2.   Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče prethodno izdanu homologaciju, o tome bez odgađanja obavješćuje ostale ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu u skladu s predloškom u Prilogu 2. ovom Pravilniku.

6.   KONAČNA OBUSTAVA PROIZVODNJE

Ako nositelj homologacije potpuno prestane proizvoditi tip izvora svjetlosti s izbojem u plinu homologiran u skladu s ovim Pravilnikom, o tome obavješćuje tijelo koje je izdalo homologaciju. Po primitku odgovarajuće obavijesti to tijelo o tome obavješćuje ostale stranke ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik na obrascu u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku.

7.   NAZIVI I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBA NADLEŽNIH ZA PROVEDBU HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA I NADLEŽNIH ADMINISTRATIVNIH TIJELA

Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su Tajništvu Ujedinjenih naroda dostaviti nazive i adrese tehničkih službi nadležnih za provođenje homologacijskih ispitivanja kao i administrativnih tijela koja izdaju homologacije te kojima je potrebno poslati izjave kojima se potvrđuje ili odbija homologacija ili proširenje homologacije ili povlačenje homologacije ili konačna obustava proizvodnje, a izdani su u drugim državama.

---

(1)  Selektivno žuti balon ili dodatni selektivno žuti vanjski balon, čija je svrha samo promjena boje, ali ne i drugih obilježja izvora svjetlosti s izbojem u plinu koji emitira bijelu svjetlost, nije preinaka tipa izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

(2)  0 1 2 3 4 5 6 7 8 9

A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z

(3)  Razlikovni brojevi ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedeni su u Prilogu 3. pročišćenom tekstu Rezolucije o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2./Amend.1.

---

PRILOG 1.

LISTOVI ZA IZVORE SVJETLOSTI S IZBOJEM U PLINU

Popis kategorija izvora svjetlosti s izbojem u plinu i brojevi njihovih listova:

| Kategorija izvora svjetlosti | | Brojevi listova |
| --- | --- | --- |
| D1R | | DxR/1 do 7 |
| D1S | DxS/1 do 6 |
| D2R | DxR/1 do 7 |
| D2S | DxS/1 do 6 |
| D3R | DxR/1 do 7 |
| D3S | DxS/1 do 6 |
| D4R | DxR/1 do 7 |
| D4S | DxS/1 do 6 |
| D5S | D5S/1 do 5 |
| D6S | D6S/1 do 5 |
| D8S | D8S/1 do 5 |

Kategorija izvora svjetlosti

Brojevi listova

D1R

DxR/1 do 7

D1S

DxS/1 do 6

D2R

DxR/1 do 7

D2S

DxS/1 do 6

D3R

DxR/1 do 7

D3S

DxS/1 do 6

D4R

DxR/1 do 7

D4S

DxS/1 do 6

D5S

D5S/1 do 5

D6S

D6S/1 do 5

D8S

D8S/1 do 5

Popis listova za izvore svjetlosti s izbojem u plinu i njihov redoslijed u ovom prilogu:

| Brojevi listova | |
| --- | --- |
| DxR/1 do 7 | (list DxR/6: dvije stranice) |
| DxS/1 do 6 | |
| D5S/1 do 5 | |
| D6S/1 do 5 | |
| D8S/1 do 5 | |

Brojevi listova

DxR/1 do 7

(list DxR/6: dvije stranice)

DxS/1 do 6

D5S/1 do 5

D6S/1 do 5

D8S/1 do 5

Kategorije D1R, D2R, D3R i D4R – list DxR/1

Crteži služe samo kao ilustracija bitnih dimenzija (u mm) izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

Slika 1.

Kategorija D1R – tip s kablovima – podnožak PK32d-3

Image

Slika 2.

Kategorija D1R – tip s konektorom – podnožak PK32d-3

Image

| (1) | Referentna ravnina određena je točkama na površini držača na koja naliježu tri potporne izbočine na obruču podnoška. |
| --- | --- |

(1)

Referentna ravnina određena je točkama na površini držača na koja naliježu tri potporne izbočine na obruču podnoška.

| (2) | Vidjeti list DxR/3. |
| --- | --- |

(2)

Vidjeti list DxR/3.

| (3) | Ekscentričnost vanjskog balona s obzirom na referentnu os mjerena na udaljenosti 27,1 mm od referentne ravnine manja je od ± 0,5 mm u smjeru C i od – 1 mm /+ 0,5 mm u smjeru A. |
| --- | --- |

(3)

Ekscentričnost vanjskog balona s obzirom na referentnu os mjerena na udaljenosti 27,1 mm od referentne ravnine manja je od ± 0,5 mm u smjeru C i od – 1 mm /+ 0,5 mm u smjeru A.

Kategorije D1R, D2R, D3R i D4R – list DxR/2

Crteži služe samo kao ilustracija bitnih dimenzija (u mm) izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

Slika 3.

Kategorija D3R – tip sa starterom – podnožak PK32d-6

Image

Slika 4.

Kategorija D4R – tip s konektorom – podnožak P32d-6

Image

| (1) | Referentna ravnina određena je točkama na površini držača na koja naliježu tri potporne izbočine na obruču podnoška. |
| --- | --- |

(1)

Referentna ravnina određena je točkama na površini držača na koja naliježu tri potporne izbočine na obruču podnoška.

| (2) | Vidjeti list DxR/3. |
| --- | --- |

(2)

Vidjeti list DxR/3.

| (3) | Ekscentričnost vanjskog balona s obzirom na referentnu os mjerena na udaljenosti 27,1 mm od referentne ravnine manja je od ± 0,5 mm u smjeru C i od – 1 mm /+ 0,5 mm u smjeru A. |
| --- | --- |

(3)

Ekscentričnost vanjskog balona s obzirom na referentnu os mjerena na udaljenosti 27,1 mm od referentne ravnine manja je od ± 0,5 mm u smjeru C i od – 1 mm /+ 0,5 mm u smjeru A.

Kategorije D1R, D2R, D3R i D4R – list DxR/3

Slika 5.

Definicija referentne osi
   (1)

Image

Slika 6.

Najveći obris svjetla
   (2)

Image

Kategorije D1R, D2R, D3R i D4R – list DxR/4

| Dimenzije | Proizvodni izvori svjetlosti | Standardni izvori svjetlosti |
| --- | --- | --- |
| Položaj elektroda | List DxR/5 |
| Položaj i oblik luka | List DxR/6 |
| Položaj crnih pruga | List DxR/7 |
| α1 (3) | 45° ± 5° |
| α2 (3) | min. 45° |
| D1R: podnožak PK32d-3
  D2R: podnožak P32d-3
  D3R: podnožak PK32d-6
  D4R: podnožak P32d-6 | u skladu s Publikacijom IEC 60061 (list 7004-111-4) |
| ELEKTRIČNA I FOTOMETRIJSKA OBILJEŽJA |
| | D1R/D2R | D3R/D4R | D1R/D2R | D3R/D4R |
| Nazivni napon predspojne naprave | V | 12 (4) | 12 |
| Nazivna snaga | W | 35 | 35 |
| Ispitni napon | V | 13,5 | 13,5 |
| Napon svjetla | Ciljna vrijednost | V | 85 | 42 | 85 | 42 |
| Dopušteno odstupanje | ± 17 | ± 9 | ± 8 | ± 4 |
| Snaga svjetla | Ciljna vrijednost | W | 35 | 35 |
| Dopušteno odstupanje | ± 3 | ± 0,5 |
| Svjetlosni tok | Ciljna vrijednost | lm | 2 800 | 2 800 |
| Dopušteno odstupanje | ± 450 | ± 150 |
| Kromatične koordinate u slučaju bijele svjetlosti | Ciljna vrijednost | | x = 0,375 | y = 0,375 |
| Područje dopuštenog odstupanja (5) | Granice | x = 0,345
  x = 0,405 | |
| Sjecišta | x = 0,345 | y = 0,371 |
| x = 0,405 | y = 0,409 |
| x = 0,405 | y = 0,354 |
| x = 0,345 | y = 0,309 |
| Trajanje isključenosti prije ponovnoga toplog paljenja | s | 10 | 10 |

Dimenzije

Proizvodni izvori svjetlosti

Standardni izvori svjetlosti

Položaj elektroda

List DxR/5

Položaj i oblik luka

List DxR/6

Položaj crnih pruga

List DxR/7

α1 (3)

45° ± 5°

α2 (3)

min. 45°

D1R: podnožak PK32d-3

D2R: podnožak P32d-3

D3R: podnožak PK32d-6

D4R: podnožak P32d-6

u skladu s Publikacijom IEC 60061 (list 7004-111-4)

ELEKTRIČNA I FOTOMETRIJSKA OBILJEŽJA

D1R/D2R

D3R/D4R

D1R/D2R

D3R/D4R

Nazivni napon predspojne naprave

V

12 (4)

12

Nazivna snaga

W

35

35

Ispitni napon

V

13,5

13,5

Napon svjetla

Ciljna vrijednost

V

85

42

85

42

Dopušteno odstupanje

± 17

± 9

± 8

± 4

Snaga svjetla

Ciljna vrijednost

W

35

35

Dopušteno odstupanje

± 3

± 0,5

Svjetlosni tok

Ciljna vrijednost

lm

2 800

2 800

Dopušteno odstupanje

± 450

± 150

Kromatične koordinate u slučaju bijele svjetlosti

Ciljna vrijednost

x = 0,375

y = 0,375

Područje dopuštenog odstupanja (5)

Granice

x = 0,345

x = 0,405

Formula

Formula

Sjecišta

x = 0,345

y = 0,371

x = 0,405

y = 0,409

x = 0,405

y = 0,354

x = 0,345

y = 0,309

Trajanje isključenosti prije ponovnoga toplog paljenja

s

10

10

Kategorije D1R, D2R, D3R i D4R – list DxR/5

Položaj elektroda

Ispitivanjem se utvrđuje jesu li elektrode u ispravnom položaju u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

Image

| Dimenzija u mm | Proizvodni izvori svjetlosti | Standardni izvori svjetlosti |
| --- | --- | --- |
| a1 | d + 0,5 | d + 0,2 |
| a2 | d + 0,7 | d + 0,35 |
| b1 | 0,4 | 0,15 |
| b2 | 0,8 | 0,3 |
| c | 4,2 | 4,2 |
| d = promjer elektrode;
  d < 0,3 za D1R i D2R;
  d < 0,4 za D3R i D4R; |

Dimenzija u mm

Proizvodni izvori svjetlosti

Standardni izvori svjetlosti

a1

d + 0,5

d + 0,2

a2

d + 0,7

d + 0,35

b1

0,4

0,15

b2

0,8

0,3

c

4,2

4,2

d = promjer elektrode;

d < 0,3 za D1R i D2R;

d < 0,4 za D3R i D4R;

Kraj elektrode koji je najbliži referentnoj ravnini nalazi se u području koje određuju a1 i b1. Kraj elektrode koji je najdalje od referentne ravnine nalazi se u području koje određuju a2 i b2.

Kategorije D1R, D2R, D3R i D4R – list DxR/6 (str. 1. od 2)

Položaj i oblik luka

Ispitivanjem se utvrđuju oblik i oštrina luka te njegov položaj u odnosu na referentnu os i ravninu određivanjem njegove zakrivljenosti i raspršenosti, mjerenjem svjetljivosti u srednjem poprečnom presjeku D, pri čemu je LmaxC najveća svjetljivost luka izmjerena iz smjera gledanja C; vidjeti list DxR/2.

Image

Pri mjerenju raspodjele relativne svjetljivosti u srednjem poprečnom presjeku D, kako je označeno na prethodnom crtežu, udaljenost najveće vrijednosti LmaxC od referentne osi iznosi r. Točke vrijednosti 20 % od LmaxC imaju udaljenost s, kako je prikazano na prethodnom crtežu.

| Dimenzije u mm | Proizvodni izvori svjetlosti | Standardni izvori svjetlosti |
| --- | --- | --- |
| D1R/D2R | D3R/D4R |
| r (zakrivljenost luka) | 0,50 ± 0,25 | 0,50 ± 0,25 | 0,50 ± 0,20 |
| r (raspršenost luka) | 1,10 ± 0,25 | 1,10 + 0,25/– 0,40 | 1,10 ± 0,25 |

Dimenzije u mm

Proizvodni izvori svjetlosti

Standardni izvori svjetlosti

D1R/D2R

D3R/D4R

r (zakrivljenost luka)

0,50 ± 0,25

0,50 ± 0,25

0,50 ± 0,20

r (raspršenost luka)

1,10 ± 0,25

1,10 + 0,25/– 0,40

1,10 ± 0,25

Kategorije D1R, D2R, D3R i D4R – list DxR/6 (str. 2. od 2)

Rasipna svjetlost

Ispitivanjem se utvrđuje neželjena reflektirana rasipna svjetlost mjerenjem svjetljivosti u zoni A i na crtama B i C, pri čemu je LmaxB najveća svjetljivost luka izmjerena iz smjera gledanja B; vidjeti list DxR/2.

Image

Pri mjerenju svjetljivosti iz mjernog smjera B kako je određen na listu DxR/7, s organizacijom kao u Prilogu 5., no s kružnim poljem promjera 0,2M mm, relativna svjetljivost izražena postotkom LmaxB (u poprečnom presjeku D) iznosi:

| zona A | ≤ 4,5 % |
| --- | --- |
| crta B | ≤ 15 % |
| crta C | ≤ 5,0 % |

zona A

≤ 4,5 %

crta B

≤ 15 %

crta C

≤ 5,0 %

Područje zone A određeno je crnom prevlakom, vanjskim balonom i ravninom na 24,5 mm od referentne ravnine.

Kategorije D1R, D2R, D3R i D4R – list DxR/7

Položaj crnih pruga

Ispitivanjem se utvrđuje jesu li crne pruge u ispravnom položaju u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

Image

Pri mjerenju raspodjele svjetljivosti luka u srednjem poprečnom presjeku kako je određen na listu DxR/6, nakon okretanja izvora svjetlosti tako da crne pruge prekrivaju luk, izmjerena svjetljivost iznosi 0,5 % od Lmax.

U području koje određuju a1 i a3 crnu se prevlaku može zamijeniti bilo kojim drugim sredstvom koje sprečava propuštanje svjetlosti kroz zadano područje.

| Dimenzije | Proizvodni izvori svjetlosti | Standardni izvori svjetlosti |
| --- | --- | --- |
| α1 | 45° ± 5° |
| α3 | min. 70° |
| α4 | min. 65° |
| β1/24, β1/30, β2/24, β2/30 | 25° ± 5° |
| f1/24, f2/24 (6) | 0,15 ± 0,25 | 0,15 ± 0,20 |
| f1/30 (6) | f1/24 mv ± 0,15 (7) | f1/24 mv ± 0,1 |
| f2/30 (6) | f2/24 mv ± 0,15 (7) | f2/24 mv ± 0,1 |
| f1/24 mv – f2/24 mv | maks. ± 0,3 | maks. ± 0,2 |
| d | 9 ± 1 |

Dimenzije

Proizvodni izvori svjetlosti

Standardni izvori svjetlosti

α1

45° ± 5°

α3

min. 70°

α4

min. 65°

β1/24, β1/30, β2/24, β2/30

25° ± 5°

f1/24, f2/24 (6)

0,15 ± 0,25

0,15 ± 0,20

f1/30 (6)

f1/24 mv ± 0,15 (7)

f1/24 mv ± 0,1

f2/30 (6)

f2/24 mv ± 0,15 (7)

f2/24 mv ± 0,1

f1/24 mv – f2/24 mv

maks. ± 0,3

maks. ± 0,2

d

9 ± 1

Kategorije D1S, D2S, D3S i D4S – list DxS/1

Crteži služe samo kao ilustracija bitnih dimenzija (u mm) izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

Slika 1.

Kategorija D1S – tip s kablovima – podnožak PK32d-2

Image

Slika 2.

Kategorija D2S – tip s konektorom – podnožak P32d-2

Image

| (1) | Referentna ravnina određena je točkama na površini držača na koja naliježu tri potporne izbočine na obruču podnoška. |
| --- | --- |

(1)

Referentna ravnina određena je točkama na površini držača na koja naliježu tri potporne izbočine na obruču podnoška.

| (2) | Vidjeti list DxS/3. |
| --- | --- |

(2)

Vidjeti list DxS/3.

| (3) | Mjerena na udaljenosti od 27,1 mm od referentne ravnine i s obzirom na središte unutarnjeg balona, ekscentričnost vanjskog balona ne prelazi 1 mm. |
| --- | --- |

(3)

Mjerena na udaljenosti od 27,1 mm od referentne ravnine i s obzirom na središte unutarnjeg balona, ekscentričnost vanjskog balona ne prelazi 1 mm.

Kategorije D1S, D2S, D3S i D4S – list DxS/2

Crteži služe samo kao ilustracija bitnih dimenzija (u mm) izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

Slika 3.

Kategorija D3S – tip s kablovima – podnožak PK32d-5

Image

Slika 4.

Kategorija D4S – tip s konektorom – podnožak P32d-5

Image

| (1) | Referentna ravnina određena je točkama na površini držača na koja naliježu tri potporne izbočine na obruču podnoška. |
| --- | --- |

(1)

Referentna ravnina određena je točkama na površini držača na koja naliježu tri potporne izbočine na obruču podnoška.

| (2) | Vidjeti list DxS/3. |
| --- | --- |

(2)

Vidjeti list DxS/3.

| (3) | Mjerena na udaljenosti od 27,1 mm od referentne ravnine i s obzirom na središte unutarnjeg balona, ekscentričnost vanjskog balona ne prelazi 1 mm. |
| --- | --- |

(3)

Mjerena na udaljenosti od 27,1 mm od referentne ravnine i s obzirom na središte unutarnjeg balona, ekscentričnost vanjskog balona ne prelazi 1 mm.

Kategorije D1S, D2S, D3S i D4S – list DxS/3

Slika 5.

Definicija referentne osi
   (8)

Image

Slika 6.

Najveći obris svjetla
   (9)

Image

Kategorije D1S, D2S, D3S i D4S – list DxS/4

| Dimenzije | Proizvodni izvori svjetlosti | Standardni izvori svjetlosti |
| --- | --- | --- |
| Položaj elektroda | List DxS/5 |
| Položaj i oblik luka | List DxS/6 |
| α1, α2 (10) | min. 55° | min. 55° |
| D1S: podnožak PK32d-2
  D2S: podnožak P32d-2
  D3S: podnožak PK32d-5
  D4S: podnožak P32d-5 | u skladu s Publikacijom IEC 60061 (list 7004-111-4) |
| ELEKTRIČNA I FOTOMETRIJSKA OBILJEŽJA |
| | D1S/D2S | D3S/D4S | D1S/D2S | D3S/D4S |
| Nazivni napon predspojne naprave | V | 12 (11) | 12 |
| Nazivna snaga | W | 35 | 35 |
| Ispitni napon | V | 13,5 | 13,5 |
| Napon svjetla | Ciljna vrijednost | V | 85 | 42 | 85 | 42 |
| Dopušteno odstupanje | ± 17 | ± 9 | ± 8 | ± 4 |
| Snaga svjetla | Ciljna vrijednost | W | 35 | 35 |
| Dopušteno odstupanje | ± 3 | ± 0,5 |
| Svjetlosni tok | Ciljna vrijednost | lm | 3 200 | 3 200 |
| Dopušteno odstupanje | ± 450 | ± 150 |
| Kromatične koordinate | Ciljna vrijednost | | x = 0,375 | y = 0,375 |
| Područje dopuštenog odstupanja (12) | Granice | x = 0,345
  x = 0,405 | |
| Sjecišta | x = 0,345 | y = 0,371 |
| x = 0,405 | y = 0,409 |
| x = 0,405 | y = 0,354 |
| x = 0,345 | y = 0,309 |
| Trajanje isključenosti prije ponovnog toplog paljenja | s | 10 | 10 |

Dimenzije

Proizvodni izvori svjetlosti

Standardni izvori svjetlosti

Položaj elektroda

List DxS/5

Položaj i oblik luka

List DxS/6

α1, α2 (10)

min. 55°

min. 55°

D1S: podnožak PK32d-2

D2S: podnožak P32d-2

D3S: podnožak PK32d-5

D4S: podnožak P32d-5

u skladu s Publikacijom IEC 60061 (list 7004-111-4)

ELEKTRIČNA I FOTOMETRIJSKA OBILJEŽJA

D1S/D2S

D3S/D4S

D1S/D2S

D3S/D4S

Nazivni napon predspojne naprave

V

12 (11)

12

Nazivna snaga

W

35

35

Ispitni napon

V

13,5

13,5

Napon svjetla

Ciljna vrijednost

V

85

42

85

42

Dopušteno odstupanje

± 17

± 9

± 8

± 4

Snaga svjetla

Ciljna vrijednost

W

35

35

Dopušteno odstupanje

± 3

± 0,5

Svjetlosni tok

Ciljna vrijednost

lm

3 200

3 200

Dopušteno odstupanje

± 450

± 150

Kromatične koordinate

Ciljna vrijednost

x = 0,375

y = 0,375

Područje dopuštenog odstupanja (12)

Granice

x = 0,345

x = 0,405

Formula

Formula

Sjecišta

x = 0,345

y = 0,371

x = 0,405

y = 0,409

x = 0,405

y = 0,354

x = 0,345

y = 0,309

Trajanje isključenosti prije ponovnog toplog paljenja

s

10

10

Kategorije D1S, D2S, D3S i D4S – list DxS/5

Položaj elektroda

Ispitivanjem se utvrđuje jesu li elektrode u ispravnom položaju u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

Image

| Dimenzija u mm | Proizvodni izvori svjetlosti | Standardni izvori svjetlosti |
| --- | --- | --- |
| a1 | d + 0,2 | d + 0,1 |
| a2 | d + 0,5 | d + 0,25 |
| b1 | 0,3 | 0,15 |
| b2 | 0,6 | 0,3 |
| c | 4,2 | 4,2 |
| d = promjer elektrode;
  d < 0,3 za D1S i D2S;
  d < 0,4 za D3S i D4S; |

Dimenzija u mm

Proizvodni izvori svjetlosti

Standardni izvori svjetlosti

a1

d + 0,2

d + 0,1

a2

d + 0,5

d + 0,25

b1

0,3

0,15

b2

0,6

0,3

c

4,2

4,2

d = promjer elektrode;

d < 0,3 za D1S i D2S;

d < 0,4 za D3S i D4S;

Kraj elektrode koji je najbliži referentnoj ravnini nalazi se u području koje određuju a1 i b1. Kraj elektrode koji je najdalje od referentne ravnine nalazi se u području koje određuju a2 i b2.

Kategorije D1S, D2S, D3S i D4S – list DxS/6

Položaj i oblik luka

Ispitivanjem se utvrđuje jesu li oblik i položaj luka ispravni u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu mjerenjem njegove zakrivljenosti i raspršenosti u poprečnom presjeku na udaljenosti 27,1 mm od referentne ravnine.

Image

Pri mjerenju raspodjele relativne svjetljivosti u srednjem poprečnom presjeku, kako je označen na prethodnom crtežu, najveća vrijednost nalazi se unutar udaljenosti r od referentne osi. Točka koja iznosi 20 % najveće vrijednosti nalazi se unutar s:

| Dimenzije u mm | Proizvodni izvori svjetlosti | Standardni izvori svjetlosti |
| --- | --- | --- |
| r (zakrivljenost luka) | 0,50 ± 0,40 | 0,50 ± 0,20 |
| r (raspršenost luka) | 1,10 ± 0,40 | 1,10 ± 0,25 |

Dimenzije u mm

Proizvodni izvori svjetlosti

Standardni izvori svjetlosti

r (zakrivljenost luka)

0,50 ± 0,40

0,50 ± 0,20

r (raspršenost luka)

1,10 ± 0,40

1,10 ± 0,25

Kategorija D5S – list D5S/1

Crteži služe samo kao ilustracija bitnih dimenzija (u mm) izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

Slika 1.

Kategorija D5S – podnožak PK32d-7

Image

| (1) | Referentna ravnina određena je točkama na površini držača na koja naliježu tri potporne izbočine na obruču podnoška. |
| --- | --- |

(1)

Referentna ravnina određena je točkama na površini držača na koja naliježu tri potporne izbočine na obruču podnoška.

| (2) | Vidjeti list D5S/2. |
| --- | --- |

(2)

Vidjeti list D5S/2.

| (3) | Mjerena na udaljenosti od 18,0 mm od referentne ravnine i s obzirom na središte unutarnjeg balona, ekscentričnost vanjskog balona ne prelazi 1 mm. |
| --- | --- |

(3)

Mjerena na udaljenosti od 18,0 mm od referentne ravnine i s obzirom na središte unutarnjeg balona, ekscentričnost vanjskog balona ne prelazi 1 mm.

| (4) | Neobvezni zatik. |
| --- | --- |

(4)

Neobvezni zatik.

Kategorija D5S – list D5S/2

Slika 2.

Definicija referentne osi
   (13)

Image

Slika 3.

Najveći obris svjetla
   (14)

Image

Kategorija D5S – list D5S/3

| Dimenzije | Proizvodni izvori svjetlosti | Standardni izvori svjetlosti |
| --- | --- | --- |
| Položaj elektroda | List D5S/4 |
| Položaj i oblik luka | List D5S/5 |
| α1, α2 (15) | min. 55° | min. 55° |
| D5S: podnožak PK32d-7 | u skladu s Publikacijom IEC 60061 (list 7004-111-4) |
| Električna i fotometrijska obilježja |
| Nazivni napon | V | 12/24 | 12/24 |
| Nazivna snaga | W | 25 | 25 |
| Ispitni napon | V | 13,2/28 | 13,2/28 |
| Ciljna snaga svjetla (16) | W | maks. 31 | maks. 31 |
| Kromatične koordinate | Ciljna vrijednost | | x = 0,375 | y = 0,375 |
| Područje dopuštenog odstupanja (17) | Granice | x = 0,345
  x = 0,405 | |
| Sjecišta | x = 0,345 | y = 0,371 |
| x = 0,405 | y = 0,409 |
| x = 0,405 | y = 0,354 |
| x = 0,345 | y = 0,309 |
| Ciljni svjetlosni tok: | lm | 2 000 ± 300 | 2 000 ± 100 |
| Trajanje isključenosti prije ponovnoga toplog paljenja | s | 10 | 10 |

Dimenzije

Proizvodni izvori svjetlosti

Standardni izvori svjetlosti

Položaj elektroda

List D5S/4

Položaj i oblik luka

List D5S/5

α1, α2 (15)

min. 55°

min. 55°

D5S: podnožak PK32d-7

u skladu s Publikacijom IEC 60061 (list 7004-111-4)

Električna i fotometrijska obilježja

Nazivni napon

V

12/24

12/24

Nazivna snaga

W

25

25

Ispitni napon

V

13,2/28

13,2/28

Ciljna snaga svjetla (16)

W

maks. 31

maks. 31

Kromatične koordinate

Ciljna vrijednost

x = 0,375

y = 0,375

Područje dopuštenog odstupanja (17)

Granice

x = 0,345

x = 0,405

Formula

Formula

Sjecišta

x = 0,345

y = 0,371

x = 0,405

y = 0,409

x = 0,405

y = 0,354

x = 0,345

y = 0,309

Ciljni svjetlosni tok:

lm

2 000 ± 300

2 000 ± 100

Trajanje isključenosti prije ponovnoga toplog paljenja

s

10

10

Kategorija D5S – list D5S/4

Položaj elektroda

Ispitivanjem se utvrđuje jesu li elektrode u ispravnom položaju u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

Pogled odozgora (shematski):

Image

Pogled sa strane (shematski):

Image

Smjer mjerenja: pogled na izvor svjetlosti sa strane i odozgora

| Dimenzije u mm | Proizvodni izvori svjetlosti | Standardni izvori svjetlosti |
| --- | --- | --- |
| a1 | 0,30 | 0,20 |
| a2 | 0,50 | 0,25 |
| b1 | 0,30 | 0,15 |
| b2 | 0,60 | 0,30 |
| c | 3,90 | 3,90 |

Dimenzije u mm

Proizvodni izvori svjetlosti

Standardni izvori svjetlosti

a1

0,30

0,20

a2

0,50

0,25

b1

0,30

0,15

b2

0,60

0,30

c

3,90

3,90

Spoj luka i elektrode koji je najbliži referentnoj ravnini nalazi se u području koje određuju a1 i b1. Spoj luka i elektrode koji je najdalje od referentne ravnine nalazi se u području koje određuju a2 i b2.

Kategorija D5S – list D5S/5

Položaj i oblik luka

Ispitivanjem se utvrđuje jesu li oblik i položaj luka ispravni u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu mjerenjem njegova zakrivljenosti i raspršenosti u poprečnom presjeku na udaljenosti 18,0 mm od referentne ravnine.

Image

Pri mjerenju raspodjele relativne svjetljivosti u srednjem poprečnom presjeku D, kako je označeno na prethodnom crtežu, najveća vrijednost nalazi se unutar udaljenosti r od referentne osi. Točka koja iznosi 20 % najveće vrijednosti nalazi se unutar s:

| Dimenzije u mm | Proizvodni izvori svjetlosti | Standardni izvori svjetlosti |
| --- | --- | --- |
| r (zakrivljenost luka) | 0,50 +/- 0,25 | 0,50 +/- 0,15 |
| r (raspršenost luka) | 0,70 +/- 0,25 | 0,70 +/- 0,15 |

Dimenzije u mm

Proizvodni izvori svjetlosti

Standardni izvori svjetlosti

r (zakrivljenost luka)

0,50 +/- 0,25

0,50 +/- 0,15

r (raspršenost luka)

0,70 +/- 0,25

0,70 +/- 0,15

Kategorija D6S – list D6S/1

Crteži služe samo kao ilustracija bitnih dimenzija (u mm) izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

Slika 1.

Kategorija D6S – podnožak P32d-1

Image

| (1) | Referentna ravnina određena je točkama na površini držača na koja naliježu tri potporne izbočine na obruču podnoška. |
| --- | --- |

(1)

Referentna ravnina određena je točkama na površini držača na koja naliježu tri potporne izbočine na obruču podnoška.

| (2) | Vidjeti list D6S/2. |
| --- | --- |

(2)

Vidjeti list D6S/2.

| (3) | Mjerena na udaljenosti od 27,1 mm od referentne ravnine i s obzirom na središte unutarnjeg balona, ekscentričnost vanjskog balona ne prelazi 1 mm. |
| --- | --- |

(3)

Mjerena na udaljenosti od 27,1 mm od referentne ravnine i s obzirom na središte unutarnjeg balona, ekscentričnost vanjskog balona ne prelazi 1 mm.

Kategorija D6Sm – list D6S/2

Slika 2.

Definicija referentne osi
   (18)

Image

Slika 3.

Najveći obris svjetla
   (19)

Image

Kategorija D6S – list D6S/3

| Dimenzije | Proizvodni izvori svjetlosti | Standardni izvori svjetlosti |
| --- | --- | --- |
| Položaj elektroda | List D6S/4 |
| Položaj i oblik luka | List D6S/5 |
| α1, α2 (20) | min. 55° | min. 55° |
| D6S: podnožak P32d-1 | u skladu s Publikacijom IEC 60061 (list 7004-111-4) |
| ELEKTRIČNA I FOTOMETRIJSKA OBILJEŽJA |
| Nazivni napon predspojne naprave | V | 12 (21) | 12 |
| Nazivna snaga | W | 25 | 25 |
| Ispitni napon | V | 13,2 | 13,2 |
| Ciljni napon svjetla | V | 42 ± 9 | 42 ± 4 |
| Ciljna snaga svjetla | W | 25 ± 3 | 25 ± 0,5 |
| Ciljni svjetlosni tok: | lm | 2 000 ± 300 | 2 000 ± 100 |
| Kromatične koordinate | Ciljna vrijednost | | x = 0,375 | y = 0,375 |
| Područje dopuštenog odstupanja (22) | Granice | x = 0,345
  x = 0,405 | |
| Sjecišta | x = 0,345 | y = 0,371 |
| x = 0,405 | y = 0,409 |
| x = 0,405 | y = 0,354 |
| x = 0,345 | y = 0,309 |
| Trajanje isključenosti prije ponovnoga toplog paljenja | s | 10 | 10 |

Dimenzije

Proizvodni izvori svjetlosti

Standardni izvori svjetlosti

Položaj elektroda

List D6S/4

Položaj i oblik luka

List D6S/5

α1, α2 (20)

min. 55°

min. 55°

D6S: podnožak P32d-1

u skladu s Publikacijom IEC 60061 (list 7004-111-4)

ELEKTRIČNA I FOTOMETRIJSKA OBILJEŽJA

Nazivni napon predspojne naprave

V

12 (21)

12

Nazivna snaga

W

25

25

Ispitni napon

V

13,2

13,2

Ciljni napon svjetla

V

42 ± 9

42 ± 4

Ciljna snaga svjetla

W

25 ± 3

25 ± 0,5

Ciljni svjetlosni tok:

lm

2 000 ± 300

2 000 ± 100

Kromatične koordinate

Ciljna vrijednost

x = 0,375

y = 0,375

Područje dopuštenog odstupanja (22)

Granice

x = 0,345

x = 0,405

Formula

Formula

Sjecišta

x = 0,345

y = 0,371

x = 0,405

y = 0,409

x = 0,405

y = 0,354

x = 0,345

y = 0,309

Trajanje isključenosti prije ponovnoga toplog paljenja

s

10

10

Kategorija D6S – list D6S/4

Položaj elektroda

Ispitivanjem se utvrđuje jesu li elektrode u ispravnom položaju u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

Pogled odozgora (shematski):

Image

Pogled sa strane (shematski):

Image

Smjer mjerenja: pogled na izvor svjetlosti sa strane i odozgo

| Dimenzije u mm | Proizvodni izvori svjetlosti | Standardni izvori svjetlosti |
| --- | --- | --- |
| a1 | 0,30 | 0,20 |
| a2 | 0,50 | 0,25 |
| b1 | 0,30 | 0,15 |
| b2 | 0,60 | 0,30 |
| c | 3,90 | 3,90 |

Dimenzije u mm

Proizvodni izvori svjetlosti

Standardni izvori svjetlosti

a1

0,30

0,20

a2

0,50

0,25

b1

0,30

0,15

b2

0,60

0,30

c

3,90

3,90

Spoj luka i elektrode koji je najbliži referentnoj ravnini nalazi se u području koje određuju a1 i b1. Spoj luka i elektrode koji je najdalje od referentne ravnine nalazi se u području koje određuju a2 i b2.

Kategorija D6S – list D6S/5

Položaj i oblik luka

Ispitivanjem se utvrđuje jesu li oblik i položaj luka ispravni u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu mjerenjem njegove zakrivljenosti i raspršenosti u poprečnom presjeku na udaljenosti 27,1 mm od referentne ravnine.

Image

Pri mjerenju raspodjele relativne svjetljivosti u srednjem poprečnom presjeku, kako je označeno na prethodnom crtežu, najveća vrijednost nalazi se unutar udaljenosti r od referentne osi. Točka koja iznosi 20 % najveće vrijednosti nalazi se unutar s:

| Dimenzije u mm | Proizvodni izvori svjetlosti | Standardni izvori svjetlosti |
| --- | --- | --- |
| r (zakrivljenost luka) | 0,50 +/- 0,25 | 0,50 +/- 0,15 |
| r (raspršenost luka) | 0,70 +/- 0,25 | 0,70 +/- 0,15 |

Dimenzije u mm

Proizvodni izvori svjetlosti

Standardni izvori svjetlosti

r (zakrivljenost luka)

0,50 +/- 0,25

0,50 +/- 0,15

r (raspršenost luka)

0,70 +/- 0,25

0,70 +/- 0,15

Kategorija D8S – list D8S/1

Crteži služe samo kao ilustracija bitnih dimenzija (u mm).

Slika 1.

Kategorija D8S– podnožak PK32d-1

Image

| (1) | Referentna ravnina određena je točkama na površini držača na koja naliježu tri potporne izbočine na obruču podnoška. |
| --- | --- |

(1)

Referentna ravnina određena je točkama na površini držača na koja naliježu tri potporne izbočine na obruču podnoška.

| (2) | Vidjeti list D8S/2. |
| --- | --- |

(2)

Vidjeti list D8S/2.

| (3) | Mjerena na udaljenosti od 27,1 mm od referentne ravnine i s obzirom na središte unutarnjeg balona, ekscentričnost vanjskog balona ne prelazi 1 mm. |
| --- | --- |

(3)

Mjerena na udaljenosti od 27,1 mm od referentne ravnine i s obzirom na središte unutarnjeg balona, ekscentričnost vanjskog balona ne prelazi 1 mm.

Kategorija D8S – list D8S/2

Slika 2.

Definicija referentne osi
   (23)

Image

Slika 3.

Najveći obris svjetla
   (24)

Image

Kategorija D8S – list D8S/3

| Dimenzije | Proizvodni izvori svjetlosti | Standardni izvori svjetlosti |
| --- | --- | --- |
| Položaj elektroda | List D8S/4 |
| Položaj i oblik luka | List D8S/5 |
| α1, α2 (25) | min. 55° | min. 55° |
| D8S: podnožak PK32d-1 | u skladu s Publikacijom IEC 60061 (list 7004-111-4) |
| ELEKTRIČNA I FOTOMETRIJSKA OBILJEŽJA |
| Nazivni napon predspojne naprave | V | 12 (26) | 12 |
| Nazivna snaga | W | 25 | 25 |
| Ispitni napon | V | 13,2 | 13,2 |
| Ciljni napon svjetla | V | 42 ± 9 | 42 ± 4 |
| Ciljna snaga svjetla | W | 25 ± 3 | 25 ± 0,5 |
| Ciljni svjetlosni tok | lm | 2 000 ± 300 | 2 000 ± 100 |
| Kromatične koordinate | Ciljna vrijednost | | x = 0,375 | y = 0,375 |
| Područje dopuštenog odstupanja (27) | Granice | x = 0,345
  x = 0,405 | |
| Sjecišta | x = 0,345 | y = 0,371 |
| x = 0,405 | y = 0,409 |
| x = 0,405 | y = 0,354 |
| x = 0,345 | y = 0,309 |
| Trajanje isključenosti prije ponovnoga toplog paljenja | s | 10 | 10 |

Dimenzije

Proizvodni izvori svjetlosti

Standardni izvori svjetlosti

Položaj elektroda

List D8S/4

Položaj i oblik luka

List D8S/5

α1, α2 (25)

min. 55°

min. 55°

D8S: podnožak PK32d-1

u skladu s Publikacijom IEC 60061 (list 7004-111-4)

ELEKTRIČNA I FOTOMETRIJSKA OBILJEŽJA

Nazivni napon predspojne naprave

V

12 (26)

12

Nazivna snaga

W

25

25

Ispitni napon

V

13,2

13,2

Ciljni napon svjetla

V

42 ± 9

42 ± 4

Ciljna snaga svjetla

W

25 ± 3

25 ± 0,5

Ciljni svjetlosni tok

lm

2 000 ± 300

2 000 ± 100

Kromatične koordinate

Ciljna vrijednost

x = 0,375

y = 0,375

Područje dopuštenog odstupanja (27)

Granice

x = 0,345

x = 0,405

Formula

Formula

Sjecišta

x = 0,345

y = 0,371

x = 0,405

y = 0,409

x = 0,405

y = 0,354

x = 0,345

y = 0,309

Trajanje isključenosti prije ponovnoga toplog paljenja

s

10

10

Kategorija D8S – list D8S/4

Položaj elektroda

Ispitivanjem se utvrđuje jesu li elektrode u ispravnom položaju u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu.

Pogled odozgora (shematski):

Image

Pogled sa strane (shematski):

Image

Smjer mjerenja: pogled na izvor svjetlosti sa strane i odozgora

| Dimenzije u mm | Proizvodni izvori svjetlosti | Standardni izvori svjetlosti |
| --- | --- | --- |
| a1 | 0,30 | 0,20 |
| a2 | 0,50 | 0,25 |
| b1 | 0,30 | 0,15 |
| b2 | 0,60 | 0,30 |
| c | 3,90 | 3,90 |

Dimenzije u mm

Proizvodni izvori svjetlosti

Standardni izvori svjetlosti

a1

0,30

0,20

a2

0,50

0,25

b1

0,30

0,15

b2

0,60

0,30

c

3,90

3,90

Spoj luka i elektrode koji je najbliži referentnoj ravnini nalazi se u području koje određuju a1 i b1. Spoj luka i elektrode koji je najdalje od referentne ravnine nalazi se u području koje određuju a2 i b2.

Kategorija D8S – list D8S/5

Položaj i oblik luka

Ispitivanjem se utvrđuje jesu li oblik i položaj luka ispravni u odnosu na referentnu os i referentnu ravninu mjerenjem njegove zakrivljenosti i raspršenosti u poprečnom presjeku na udaljenosti 27,1 mm od referentne ravnine.

Image

Pri mjerenju raspodjele relativne svjetljivosti u srednjem poprečnom presjeku, kako je označen na prethodnom crtežu, najveća vrijednost nalazi se unutar udaljenosti r od referentne osi. Točka koja iznosi 20 % najveće vrijednosti nalazi se unutar s:

| Dimenzije u mm | Proizvodni izvori svjetlosti | Standardni izvori svjetlosti |
| --- | --- | --- |
| r (zakrivljenost luka) | 0,50 +/- 0,25 | 0,50 +/- 0,15 |
| r (raspršenost luka) | 0,70 +/- 0,25 | 0,70 +/- 0,15 |

Dimenzije u mm

Proizvodni izvori svjetlosti

Standardni izvori svjetlosti

r (zakrivljenost luka)

0,50 +/- 0,25

0,50 +/- 0,15

r (raspršenost luka)

0,70 +/- 0,25

0,70 +/- 0,15

---

(1)  Referentna os okomita je na referentnu ravninu i prolazi sjecištem dviju okomica kako je prikazano na slici 5.

(2)  Balon i nosači ne prelaze preko granične konture prikazane na slici 6. Granična kontura koncentrična je u odnosu na referentnu os.

(3)  Dio balona između kutova α1 i α2 dio je koji emitira svjetlost. Taj dio ima što je više moguće jednoličan oblik i optički je bez izobličenja. To se odnosi na cijeli opseg balona unutar kutova α1 i α2., osim crnih pruga.

(4)  Primijenjeni naponi predspojne naprave mogu se razlikovati od 12 V.

(5)  Vidjeti Prilog 4.

(6)  „f1/...” znači dimenziju f1 koju treba mjeriti na udaljenosti od referentne ravnine označene u mm nakon kose crte.

(7)  „.../24 mv” znači vrijednost izmjerenu na udaljenosti od 24 mm od referentne ravnine.

(8)  Referentna os okomita je na referentnu ravninu i prolazi sjecištem dviju okomica kako je prikazano na slici 5.

(9)  Balon i nosači ne prelaze preko granične konture prikazane na slici 6. Granična kontura koncentrična je u odnosu na referentnu os.

(10)  Dio balona između kutova α1 i α2 dio je koji emitira svjetlost. Taj dio ima što je više moguće jednoličan oblik i optički je bez izobličenja. Taj zahtjev vrijedi za cijeli opseg balona unutar kutova α1 i α2.

(11)  Primijenjeni naponi predspojne naprave mogu se razlikovati od 12 V.

(12)  Vidjeti Prilog 4.

(13)  Referentna os okomita je na referentnu ravninu i prolazi sjecištem dviju okomica kako je prikazano na slici 2.

(14)  Stakleni balon i nosači ne prelaze preko granične konture prikazane na slici 3. Granična kontura koncentrična je u odnosu na referentnu os.

(15)  Dio balona između kutova α1 i α2 dio je koji emitira svjetlost. Taj dio ima što je više moguće jednoličan oblik i optički je bez izobličenja. Taj zahtjev vrijedi za cijeli opseg balona unutar kutova α1 i α2.

(16)  Snaga svjetla s ugrađenom predspojnom napravom.

(17)  Vidjeti Prilog 4.

(18)  Referentna os okomita je na referentnu ravninu i prolazi sjecištem dviju okomica kako je prikazano na slici 2.

(19)  Stakleni balon i nosači ne prelaze preko granične konture prikazane na slici 3. Granična kontura koncentrična je u odnosu na referentnu os.

(20)  Dio balona između kutova α1 i α2 dio je koji emitira svjetlost. Taj dio ima što je više moguće jednoličan oblik i optički je bez izobličenja. Taj zahtjev vrijedi za cijeli opseg balona unutar kutova α1 i α2.

(21)  Primijenjeni naponi predspojne naprave mogu se razlikovati od 12 V.

(22)  Vidjeti Prilog 4.

(23)  Referentna os okomita je na referentnu ravninu i prolazi sjecištem dviju okomica kako je prikazano na slici 2.

(24)  Stakleni balon i nosači ne prelaze preko granične konture prikazane na slici 3. Granična kontura koncentrična je u odnosu na referentnu os.

(25)  Dio balona između kutova α1 i α2 dio je koji emitira svjetlost. Taj dio ima što je više moguće jednoličan oblik i optički je bez izobličenja. Taj zahtjev vrijedi za cijeli opseg balona unutar kutova α1 i α2.

(26)  Primijenjeni naponi predspojne naprave mogu se razlikovati od 12 V.

(27)  Vidjeti Prilog 4.

---

PRILOG 2.

Image

---

PRILOG 3.

PRIMJER IZGLEDA HOMOLOGACIJSKE OZNAKE

(vidjeti stavak 2.4.4)

Image

Prikazana homologacijska oznaka na izvoru svjetlosti s izbojem u plinu označuje da je taj izvor svjetlosti homologiran u Ujedinjenoj Kraljevini (E11) pod homologacijskim brojem 0A01. Prva znamenka homologacijske oznake označuje da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima Pravilnika br. 99 u njegovu izvornom obliku.

---

PRILOG 4.

METODA MJERENJA ELEKTRIČNIH I FOTOMETRIJSKIH OBILJEŽJA

1.   OPĆENITO

Za ispitivanja uključenja, postizanja pune jakosti i toplog ponovnog paljenja te mjerenje električnih i fotometrijskih obilježja, izvor svjetlosti s izbojem u plinu radi na otvorenom pri temperaturi okoline od 25 °C ± 5 °C.

2.   PREDSPOJNA NAPRAVA

Ako predspojna naprava nije ugrađena u izvor svjetlosti, sva ispitivanja i mjerenja obavljaju se s predspojnom napravom kao iz stavka 2.2.2.4. ovog Pravilnika. Napajanje za ispitivanja uključenja i postizanja pune jakosti dovoljno je da se osigura brz porast velikostrujnog impulsa.

3.   POLOŽAJ GORENJA

Položaj gorenja horizontalan je u granicama ± 10° s olovnom žicom okrenutom nadolje. Položaji za starenje i ispitivanje su jednaki. Ako je svjetlo slučajno radilo okrenuto u pogrešnom smjeru, prije početka mjerenja ponovno se izlaže starenju. Tijekom starenja i mjerenja unutar valjka promjera 32 mm i duljine 60 mm, koncentričnog u odnosu na referentnu os i simetričnog u odnosu na luk, ne smije biti vodljivih predmeta. Usto, izbjegavaju se rasipna magnetska polja.

4.   STARENJE

Sva se ispitivanja provode s izvorima svjetlosti koji su prošli najmanje 15 ciklusa starenja sa sljedećim ciklusom:

45 minuta uključenosti, 15 sekundi isključenosti, pet minuta uključenosti, deset minuta isključenosti.

5.   NAPON NAPAJANJA

Sva se ispitivanja obavljaju na ispitnom naponu navedenom u odgovarajućem tehničkom listu.

6.   ISPITIVANJE UKLJUČENJA

Ispitivanje uključenja radi se na izvorima svjetlosti koji nisu starjeli i prije ispitivanja nisu bili rabljeni najmanje 24 sata.

7.   ISPITIVANJE POSTIZANJA PUNE JAKOSTI

Ispitivanje postizanja pune jakosti radi se na izvorima svjetlosti koji nisu rabljeni najmanje jedan sat prije ispitivanja.

8.   ISPITIVANJA TOPLOGA PONOVNOG PALJENJA

Izvor svjetlosti uključuje se i radi s predspojnom napravom (možda ugrađenom) na ispitnom naponu 15 minuta. Zatim se napon napajanja predspojne naprave ili izvora svjetlosti s ugrađenom predspojnom napravom isključuje na razdoblje navedeno na odgovarajućem tehničkom listu i onda ponovno uključuje.

9.   ELEKTRIČNO I FOTOMETRIJSKO ISPITIVANJE

Prije svakog mjerenja izvor svjetlosti stabilizira se 15 minuta.

10.   BOJA

Boja izvora svjetlosti mjeri se integracijskim fotometrom s pomoću mjernog sustava koji prikazuje CIE-ove kromatične koordinate primljene svjetlosti s razlučivošću od ± 0,002. Na sljedećoj je slici prikazano područje dopuštenog odstupanja za bijelu boju i ograničeno područje dopuštenog odstupanja za izvore svjetlosti s izbojem u plinu D1R, D1S, D2R, D2S, D3R, D3S, D4R, D4S, D5S, D6S i D8S.

---

PRILOG 5.

OPTIČKI RASPORED ZA MJERENJE POLOŽAJA I OBLIKALUKA I POLOŽAJA ELEKTRODA (1)

Izvor svjetlosti s izbojem u plinu postavlja se kako je prikazano:

| | na slici 1. ili na slici 2. na listu DxR/1 ili na listu DxS/1; |
| --- | --- |

na slici 1. ili na slici 2. na listu DxR/1 ili na listu DxS/1;

| | na slici 3. ili na slici 4. na listu DxR/2 ili na listu DxS/2. |
| --- | --- |

na slici 3. ili na slici 4. na listu DxR/2 ili na listu DxS/2.

Image

Optički sustav projicira stvarnu sliku A' luka A s poželjnim povećanjem na zaslonu od M = s'/s = 20. Optički je sustav bez sfernih aberacija i bezbojan. U žarišnoj duljini f optičkog sustava blenda d izaziva projekciju luka s gotovo usporednim smjerovima opažanja. Kako kut polovine divergencije ne bi bio veći od μ = 0,5°, promjer žarišne blende s obzirom na žarišnu duljinu optičkog sustava nije veći od d = 2f tan(μ). Korisni promjer optičkog sustava nije veći od:

Formula. (c, b1 i b2 navedeni su na listu DxS/5, odnosno DxR/5).

Skala na zaslonu omogućuje mjerenje položaja elektroda. Prikladno umjeravanje razmještaja može se obaviti s pomoću zasebnog projektora s usporednim snopom u vezi s mjernim instrumentom čija se sjena projicira na zaslon. Mjerni instrument prikazuje referentnu os i ravninu, usporednu s referentnom ravninom, koja je od nje udaljena „e” mm (e = 27,1 za D1R, D1S, D2R, D2S, D3R, D3S, D4R i D4S).

U ravnini zaslona treba postaviti prijamnik koji se može pomicati vertikalno po crti koja odgovara ravnini udaljenoj „e” od referentne ravnine izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

Prijamnik ima relativnu spektralnu osjetljivost kao ljudsko oko. Prijamnik nije veći od 0,2 M mm u horizontalnom smjeru i od 0,025 M mm u vertikalnom smjeru (M = povećanje). Raspon mjerljivog pomaka takav je da se mogu izmjeriti potrebne mjere zakrivljenosti luka r i raspršenosti luka s.

---

(1)  Ova je metoda primjer mjerne metoda; smije se primijeniti svaka metoda s jednakovrijednom mjernom točnošću.

---

PRILOG 6.

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA POSTUPKE NADZORA KVALITETE KOJE PROVODI PROIZVOĐAČ

1.   OPĆENITO

Zahtjevi za sukladnošću smatraju se ispunjenima u fotometrijskom (uključujući UV zračenje), geometrijskom, vizualnom i električnom pogledu ako se poštuju dopuštena odstupanja u proizvodnji izvora svjetlosti s izbojem u plinu navedena u odgovarajućem tehničkom listu iz Priloga 1 i odgovarajućem tehničkom listu za podnoške.

2.   NAJMANJI ZAHTJEVI ZA PROVJERU SUKLADNOSTI KOJU OBAVLJA PROIZVOĐAČ

Za svaki tip izvora svjetlosti s izbojem u plinu proizvođač ili nositelj homologacijske oznake provodi ispitivanja u prikladnim vremenskim razmacima u skladu s odredbama ovog Pravilnika.

2.1.   Priroda ispitivanja

Ispitivanja sukladnosti tih zahtjeva obuhvaćaju njihova fotometrijska, geometrijska i optička obilježja.

2.2.   Metode koje se upotrebljavaju u ispitivanjima

2.2.1.   Ispitivanja se općenito provode u skladu s metodama navedenima u ovom Pravilniku.

2.2.2.   Primjena stavka 2.2.1. zahtijeva redovito umjeravanje ispitne naprave i njezinu usporedbu s mjerenjima koja obavi nadležna ustanova.

2.3.   Priroda uzorkovanja

Uzorci izvora svjetlosti s izbojem u plinu uzimaju se nasumično iz proizvodnje ujednačene partije. Ujednačena partija znači komplet izvora svjetlosti s izbojem u plinu istog tipa, određena u skladu s proizvođačevim proizvodnim metodama.

2.4.   Pregledana i zabilježena obilježja

Izvori svjetlosti s izbojem u plinu pregledavaju se, a ispitni rezultati bilježe prema skupinama obilježja iz tablice 1. Priloga 7.

2.5.   Mjerila prihvatljivosti

Proizvođač ili nositelj homologacije odgovoran je za provedbu statističke analize rezultata ispitivanja radi ispunjenja zahtjeva za provjeru sukladnosti proizvodnje iz stavka 4.1. ovog Pravilnika.

Sukladnost se jamči ako nije premašena razina prihvatljive nesukladnosti po skupini obilježja u tablici 1. Priloga 7. To znači da broj izvora svjetlosti s izbojem u plinu koje nisu u skladu sa zahtjevima za bilo koju skupinu obilježja bilo kojeg tipa izvora svjetlosti s izbojem u plinu ne prelazi granične vrijednosti iz odgovarajućih tablica 2., 3. ili 4. Priloga 7.

Napomena: Svaki se zahtjev za pojedini izvor svjetlosti s izbojem u plinu smatra obilježjem.

---

PRILOG 7.

UZORKOVANJE I RAZINE SUKLADNOSTI ZA PROIZVOĐAČEVE ZAPISNIKE O ISPITIVANJIMA

Tablica 1.

Obilježja

| Skupine obilježja | Grupiranje (1) zapisnika o ispitivanjima različitih tipova izvora svjetlosti s izbojem u plinu | Najmanje 12-mjesečni uzorak po skupini (1) | Prihvatljiva razina nesukladnosti po skupini obilježja (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Oznake, čitljivost i trajnost | Svi tipovi jednakih vanjskih dimenzija | 315 | 1 |
| Kvaliteta balona | Svi tipovi s jednakim balonom | 315 | 1 |
| Vanjske dimenzije (bez podnoška) | Svi tipovi iste kategorije | 315 | 1 |
| Položaj i dimenzije lukova i pruga | Svi tipovi iste kategorije | 200 | 6,5 |
| Uključenje, postizanje pune jakosti i toplo ponovno paljenje | Svi tipovi iste kategorije | 200 | 1 |
| Napon i snaga svjetla: | Svi tipovi iste kategorije | 200 | 1 |
| Svjetlosni tok, boja i UV zračenje | Svi tipovi iste kategorije | 200 | 1 |

Skupine obilježja

Grupiranje (1) zapisnika o ispitivanjima različitih tipova izvora svjetlosti s izbojem u plinu

Najmanje 12-mjesečni uzorak po skupini (1)

Prihvatljiva razina nesukladnosti po skupini obilježja (%)

Oznake, čitljivost i trajnost

Svi tipovi jednakih vanjskih dimenzija

315

1

Kvaliteta balona

Svi tipovi s jednakim balonom

315

1

Vanjske dimenzije (bez podnoška)

Svi tipovi iste kategorije

315

1

Položaj i dimenzije lukova i pruga

Svi tipovi iste kategorije

200

6,5

Uključenje, postizanje pune jakosti i toplo ponovno paljenje

Svi tipovi iste kategorije

200

1

Napon i snaga svjetla:

Svi tipovi iste kategorije

200

1

Svjetlosni tok, boja i UV zračenje

Svi tipovi iste kategorije

200

1

Pragovi prihvaćanja, temeljeni na različitom broju rezultata ispitivanja za svaku skupinu obilježja, navedeni su u tablici 2. kao najveći broj nesukladnosti. Temelje se na prihvatljivoj razini 1-postotne nesukladnosti, uz pretpostavljenu vjerojatnost prihvaćanja od najmanje 0,95.

Tablica 2.

| Broj rezultata ispitivanja svakog obilježja | Prag prihvaćanja |
| --- | --- |
| – 200 | 5 |
| 201 – 260 | 6 |
| 261 – 315 | 7 |
| 316 – 370 | 8 |
| 371 – 435 | 9 |
| 436 – 500 | 10 |
| 501 – 570 | 11 |
| 571 – 645 | 12 |
| 646 – 720 | 13 |
| 721 – 800 | 14 |
| 801 – 860 | 15 |
| 861 – 920 | 16 |
| 921 – 990 | 17 |
| 991 – 1 060 | 18 |
| 1 061 – 1 125 | 19 |
| 1 126 – 1 190 | 20 |
| 1 191 – 1 249 | 21 |

Broj rezultata ispitivanja svakog obilježja

Prag prihvaćanja

– 200

5

201 – 260

6

261 – 315

7

316 – 370

8

371 – 435

9

436 – 500

10

501 – 570

11

571 – 645

12

646 – 720

13

721 – 800

14

801 – 860

15

861 – 920

16

921 – 990

17

991 – 1 060

18

1 061 – 1 125

19

1 126 – 1 190

20

1 191 – 1 249

21

Pragovi prihvaćanja, temeljeni na različitom broju rezultata ispitivanja za svaku skupinu obilježja, navedeni su u tablici 3. kao najveći broj nesukladnosti. Temelje se na prihvatljivoj razini 6,5-postotne nesukladnosti, uz pretpostavljenu vjerojatnost prihvaćanja od najmanje 0,95.

Tablica 3.

| Broj žarulja u zapisnicima | Prag prihvaćanja | Broj žarulja u zapisnicima | Prag prihvaćanja | Broj žarulja u zapisnicima | Prag prihvaćanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| – 200 | 21 | 541 – 553 | 47 | 894 – 907 | 73 |
| 201 – 213 | 22 | 554 – 567 | 48 | 908 – 920 | 74 |
| 214 – 227 | 23 | 568 – 580 | 49 | 921 – 934 | 75 |
| 228 – 240 | 24 | 581 – 594 | 50 | 935 – 948 | 76 |
| 241 – 254 | 25 | 595 – 608 | 51 | 949 – 961 | 77 |
| 255 – 268 | 26 | 609 – 621 | 52 | 962 – 975 | 78 |
| 269 – 281 | 27 | 622 – 635 | 53 | 976 – 988 | 79 |
| 282 – 295 | 28 | 636 – 648 | 54 | 989 – 1 002 | 80 |
| 296 – 308 | 29 | 649 – 662 | 55 | 1 003 – 1 016 | 81 |
| 309 – 322 | 30 | 663 – 676 | 56 | 1 017 – 1 029 | 82 |
| 323 – 336 | 31 | 677 – 689 | 57 | 1 030 – 1 043 | 83 |
| 337 – 349 | 32 | 690 – 703 | 58 | 1 044 – 1 056 | 84 |
| 350 – 363 | 33 | 704 – 716 | 59 | 1 057 – 1 070 | 85 |
| 364 – 376 | 34 | 717 – 730 | 60 | 1 071 – 1 084 | 86 |
| 377 – 390 | 35 | 731 – 744 | 61 | 1 085 – 1 097 | 87 |
| 391 – 404 | 36 | 745 – 757 | 62 | 1 098 – 1 111 | 88 |
| 405 – 417 | 37 | 758 – 771 | 63 | 1 112 – 1 124 | 89 |
| 418 – 431 | 38 | 772 – 784 | 64 | 1 125 – 1 138 | 90 |
| 432 – 444 | 39 | 785 – 798 | 65 | 1 139 – 1 152 | 91 |
| 445 – 458 | 40 | 799 – 812 | 66 | 1 153 – 1 165 | 92 |
| 459 – 472 | 41 | 813 – 825 | 67 | 1 166 – 1 179 | 93 |
| 473 – 485 | 42 | 826 – 839 | 68 | 1 180 – 1 192 | 94 |
| 486 – 499 | 43 | 840 – 852 | 69 | 1 193 – 1 206 | 95 |
| 500 – 512 | 44 | 853 – 866 | 70 | 1 207 – 1 220 | 96 |
| 513 – 526 | 45 | 867 – 880 | 71 | 1 221 – 1 233 | 97 |
| 527 – 540 | 46 | 881 – 893 | 72 | 1 234 – 1 249 | 98 |

Broj žarulja u zapisnicima

Prag prihvaćanja

Broj žarulja u zapisnicima

Prag prihvaćanja

Broj žarulja u zapisnicima

Prag prihvaćanja

– 200

21

541 – 553

47

894 – 907

73

201 – 213

22

554 – 567

48

908 – 920

74

214 – 227

23

568 – 580

49

921 – 934

75

228 – 240

24

581 – 594

50

935 – 948

76

241 – 254

25

595 – 608

51

949 – 961

77

255 – 268

26

609 – 621

52

962 – 975

78

269 – 281

27

622 – 635

53

976 – 988

79

282 – 295

28

636 – 648

54

989 – 1 002

80

296 – 308

29

649 – 662

55

1 003 – 1 016

81

309 – 322

30

663 – 676

56

1 017 – 1 029

82

323 – 336

31

677 – 689

57

1 030 – 1 043

83

337 – 349

32

690 – 703

58

1 044 – 1 056

84

350 – 363

33

704 – 716

59

1 057 – 1 070

85

364 – 376

34

717 – 730

60

1 071 – 1 084

86

377 – 390

35

731 – 744

61

1 085 – 1 097

87

391 – 404

36

745 – 757

62

1 098 – 1 111

88

405 – 417

37

758 – 771

63

1 112 – 1 124

89

418 – 431

38

772 – 784

64

1 125 – 1 138

90

432 – 444

39

785 – 798

65

1 139 – 1 152

91

445 – 458

40

799 – 812

66

1 153 – 1 165

92

459 – 472

41

813 – 825

67

1 166 – 1 179

93

473 – 485

42

826 – 839

68

1 180 – 1 192

94

486 – 499

43

840 – 852

69

1 193 – 1 206

95

500 – 512

44

853 – 866

70

1 207 – 1 220

96

513 – 526

45

867 – 880

71

1 221 – 1 233

97

527 – 540

46

881 – 893

72

1 234 – 1 249

98

Pragovi prihvaćanja, temeljeni na različitom broju rezultata ispitivanja za svaku skupinu obilježja, navedeni su u tablici 4. kao postotak rezultata, uz pretpostavljenu vjerojatnost prihvaćanja od najmanje 0,95.

Tablica 4.

| Broj rezultata ispitivanja svakog obilježja | Pragovi prihvaćanja izraženi kao postotak rezultata
  Prihvatljiva razina od 1 % nesukladnosti | Pragovi prihvaćanja izraženi kao postotak rezultata
  Prihvatljiva razina od 6,5 % nesukladnosti |
| --- | --- | --- |
| 1 250 | 1,68 | 7,91 |
| 2 000 | 1,52 | 7,61 |
| 4 000 | 1,37 | 7,29 |
| 6 000 | 1,30 | 7,15 |
| 8 000 | 1,26 | 7,06 |
| 10 000 | 1,23 | 7,00 |
| 20 000 | 1,16 | 6,85 |
| 40 000 | 1,12 | 6,75 |
| 80 000 | 1,09 | 6,68 |
| 100 000 | 1,08 | 6,65 |
| 1 000 000 | 1,02 | 6,55 |

Broj rezultata ispitivanja svakog obilježja

Pragovi prihvaćanja izraženi kao postotak rezultata

Prihvatljiva razina od 1 % nesukladnosti

Pragovi prihvaćanja izraženi kao postotak rezultata

Prihvatljiva razina od 6,5 % nesukladnosti

1 250

1,68

7,91

2 000

1,52

7,61

4 000

1,37

7,29

6 000

1,30

7,15

8 000

1,26

7,06

10 000

1,23

7,00

20 000

1,16

6,85

40 000

1,12

6,75

80 000

1,09

6,68

100 000

1,08

6,65

1 000 000

1,02

6,55

---

(1)  Procjenom su općenito obuhvaćeni serijski proizvedeni izvori svjetlosti s izbojem u plinu iz pojedinačnih tvornica. Ipak, proizvođač smije ujediniti zapisnike o ispitivanju iz nekoliko tvornica koji se odnose na isti tip pod uvjetom da se u njima primjenjuje isti sustav kvalitete i isto upravljanje kvalitetom.

---

PRILOG 8.

NAJMANJI ZAHTJEVI ZA UZORKOVANJE KOJE PROVODI INSPEKTOR

| 1. | Zahtjevi za sukladnošću smatraju se ispunjenim u fotometrijskom, geometrijskom, vizualnom i električnom pogledu ako se poštuju dopuštena odstupanja u proizvodnji LED izvora svjetlosti navedena u odgovarajućem tehničkom listu iz Priloga 1 i odgovarajućem tehničkom listu za podnoške. |
| --- | --- |

1.

Zahtjevi za sukladnošću smatraju se ispunjenim u fotometrijskom, geometrijskom, vizualnom i električnom pogledu ako se poštuju dopuštena odstupanja u proizvodnji LED izvora svjetlosti navedena u odgovarajućem tehničkom listu iz Priloga 1 i odgovarajućem tehničkom listu za podnoške.

| 2. | Sukladnost serijski proizvedenih izvora svjetlosti s izbojem u plinu ne osporava se ako su rezultati u skladu s sa stavkom 5. ovog Priloga. |
| --- | --- |

2.

Sukladnost serijski proizvedenih izvora svjetlosti s izbojem u plinu ne osporava se ako su rezultati u skladu s sa stavkom 5. ovog Priloga.

| 3. | Ako rezultati nisu u skladu sa stavkom 5. ovog Priloga, sukladnost se osporava, a od proizvođača se traži da proizvodnju uskladi sa zahtjevima. |
| --- | --- |

3.

Ako rezultati nisu u skladu sa stavkom 5. ovog Priloga, sukladnost se osporava, a od proizvođača se traži da proizvodnju uskladi sa zahtjevima.

| 4. | Ako se primjenjuje stavak 3. ovog Priloga, iz posljednje se proizvodne serije unutar dva mjeseca nasumično uzima dodatni uzorak od 250 izvora svjetlosti s izbojem u plinu. |
| --- | --- |

4.

Ako se primjenjuje stavak 3. ovog Priloga, iz posljednje se proizvodne serije unutar dva mjeseca nasumično uzima dodatni uzorak od 250 izvora svjetlosti s izbojem u plinu.

| 5. | O potvrđivanju sukladnosti odlučuje se s obzirom na vrijednosti u tablici 1. Za svaku skupinu obilježja izvori svjetlosti s izbojem u plinu prihvaćaju se ili odbijaju u skladu s vrijednostima u tablici 1. (1). |
| --- | --- |

5.

O potvrđivanju sukladnosti odlučuje se s obzirom na vrijednosti u tablici 1. Za svaku skupinu obilježja izvori svjetlosti s izbojem u plinu prihvaćaju se ili odbijaju u skladu s vrijednostima u tablici 1. (1).

Tablica 1.

| Uzorak | 1 % (2) | 6,5 % (2) |
| --- | --- | --- |
| Prihvaća se | Odbija se | Prihvaća se | Odbija se |
| Veličina prvog uzorka: 125 | 2 | 5 | 11 | 16 |
| Ako je broj nesukladnih jedinica veći od 2 (11) i manji od 5 (16), uzima se drugi uzorak veličine 125 jedinica i ocjenjuje se 250 jedinica. | 6 | 7 | 26 | 27 |

Uzorak

1 % (2)

6,5 % (2)

Prihvaća se

Odbija se

Prihvaća se

Odbija se

Veličina prvog uzorka: 125

2

5

11

16

Ako je broj nesukladnih jedinica veći od 2 (11) i manji od 5 (16), uzima se drugi uzorak veličine 125 jedinica i ocjenjuje se 250 jedinica.

6

7

26

27

---

(1)  Predloženi je plan namijenjen za ocjenjivanje sukladnosti izvora svjetlosti s izbojem u plinu s obzirom na prag prihvaćanja nesukladnosti od 1 % odnosno 6,5 % i temelji se na Planu dvostrukog uzorkovanja za uobičajenu provjeru iz Publikacije IEC 60410: Nacrti i postupci uzrokovanja za provjeru po svojstvima

(2)  Izvori svjetlosti s izbojem u plinu pregledavaju se, a ispitni rezultati bilježe prema skupinama obilježja iz tablice 1. Priloga 7.

---