# Uradni list C 345/2. o

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 345 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 572. oktober 2014 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 345

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 572. oktober 2014

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | 27. zasedanje je potekalo od 17. do 19. marca 2014 v Strasbourgu (Francija). |
| 2014/C 345/01 | Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v torek, 17. marca 2014 | 1 |
| 2014/C 345/02 | Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v torek, 18. marca 2014 | 5 |
| 2014/C 345/03 | Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v sredo, 19. marca 2014 | 9 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

27. zasedanje je potekalo od 17. do 19. marca 2014 v Strasbourgu (Francija).

2014/C 345/01

Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v torek, 17. marca 2014

1

2014/C 345/02

Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v torek, 18. marca 2014

5

2014/C 345/03

Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v sredo, 19. marca 2014

9

| Uporabljeni znaki






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek (prva obravnava) |
| ***II | Redni zakonodajni postopek (druga obravnava) |
| ***III | Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava) |

Uporabljeni znaki

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek (prva obravnava)

***II

Redni zakonodajni postopek (druga obravnava)

***III

Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava)

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Kratice imen parlamentarnih odborov

| AFET | Odbor za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| DEVE | Odbor za razvoj |
| INTA | Odbor za mednarodno trgovino |
| BUDG | Odbor za proračun |
| CONT | Odbor za proračunski nadzor |
| ECON | Odbor za ekonomske in monetarne zadeve |
| EMPL | Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve |
| ENVI | Odbor za okolje, javno zdravje in varno hrano |
| ITRE | Odbor za industrijo, raziskave in energetiko |
| IMCO | Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov |
| TRAN | Odbor za promet in turizem |
| REGI | Odbor za regionalni razvoj |
| AGRI | Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja |
| PECH | Odbor za ribištvo |
| CULT | Odbor za kulturo in izobraževanje |
| JURI | Odbor za pravne zadeve |
| LIBE | Odbor za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve |
| AFCO | Odbor za ustavne zadeve |
| FEMM | Odbor za pravice žensk in politiko enakih možnosti |
| PETI | Odbor za peticije |
| DROI | Pododbor za človekove pravice |
| SEDE | Pododbor za varnost in obrambo |

AFET

Odbor za zunanje zadeve

DEVE

Odbor za razvoj

INTA

Odbor za mednarodno trgovino

BUDG

Odbor za proračun

CONT

Odbor za proračunski nadzor

ECON

Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

EMPL

Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

ENVI

Odbor za okolje, javno zdravje in varno hrano

ITRE

Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

IMCO

Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov

TRAN

Odbor za promet in turizem

REGI

Odbor za regionalni razvoj

AGRI

Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja

PECH

Odbor za ribištvo

CULT

Odbor za kulturo in izobraževanje

JURI

Odbor za pravne zadeve

LIBE

Odbor za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve

AFCO

Odbor za ustavne zadeve

FEMM

Odbor za pravice žensk in politiko enakih možnosti

PETI

Odbor za peticije

DROI

Pododbor za človekove pravice

SEDE

Pododbor za varnost in obrambo

Kratice imen političnih skupin

| PPE | Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) |
| --- | --- |
| S&D | Skupina Naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu |
| ALDE | Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo |
| Verts/ALE | Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze |
| ECR | Skupina Evropski konzervativci in reformisti |
| GUE/NGL | Konfederalna skupina Evropske združene levice/Zelene nordijske levice |
| EFD | Skupina Evropa svobode in demokracije |
| NI | Samostojni poslanci |

PPE

Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov)

S&D

Skupina Naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu

ALDE

Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo

Verts/ALE

Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze

ECR

Skupina Evropski konzervativci in reformisti

GUE/NGL

Konfederalna skupina Evropske združene levice/Zelene nordijske levice

EFD

Skupina Evropa svobode in demokracije

NI

Samostojni poslanci

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

27. zasedanje je potekalo od 17. do 19. marca 2014 v Strasbourgu (Francija).

| 2.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/1

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA PARTNERSKEGA SPORAZUMA, PODPISANEGA MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V TOREK, 17. MARCA 2014

2014/C 345/01

Vsebina

Uradna ustanovna seja

Seja Skupne parlamentarne skupščine

Sestava Skupne parlamentarne skupščine

Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci

| 1. | Sprejetje dnevnega reda (AP101.540) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sprejetje zapisnika zadnje seje 26. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine (UL C 64, 4.3.2014) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi seje predsedstva 16. marca 2014 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nujna tema št. 1: človekove, ekonomske in socialne pravice migrantov v državah AKP in EU |
| --- | --- |

4.

| 5. | Regionalno povezovanje in posodobitev carinskih postopkov za trajnostni razvoj držav AKP v sodelovanju z EU |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nujna tema št. 2: kriza v Srednjeafriški republiki |
| --- | --- |

6.

| 7. | Poročilo ekonomskih in socialnih partnerjev |
| --- | --- |

7.

ZAPISNIK SEJE V PONEDELJEK, 17. MARCA 2014

(Seja se je začela ob 11.05.)

Uradna ustanovna seja

Skupščino so nagovorili:

sopredsednik Skupne parlamentarne skupščine Louis Michel, sopredsednik Skupne parlamentarne skupščine Fitz A. Jackson in predsednik grškega parlamenta Evangelos Meimarakis.

(Seja je bila prekinjena ob 12.15 in se je nadaljevala ob 15.05.)

PREDSEDUJOČI: Louis MICHEL

Sopredsednik

Seja Skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je pozdravil vse udeležence.

Sestava Skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je sporočil, da bo seznam članov Skupne parlamentarne skupščine, ki so ga posredovali organi držav AKP in Evropski parlament, priložen zapisniku.

Akreditacija predstavnika, ki ni poslanec

Sopredsednik je sporočil, da so zaradi izrednih okoliščin v skladu s členom 17(1) Sporazuma iz Cotonouja in členom 1(2) poslovnika Skupne parlamentarne skupščine prejeli eno prošnjo za akreditacijo predstavnika, ki ni poslanec. Navzočnost tega predstavnika bo zabeležena in njegovo ime navedeno v prilogi k zapisniku.

1.   Sprejetje dnevnega reda (AP101.540)

Dnevni red je bil sprejet v obliki, navedeni v tem zapisniku.

2.   Sprejetje zapisnika zadnje seje 26. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine (UL C 64, 4.3.2014)

Zapisnik je bil sprejet.

3.   Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi seje predsedstva 16. marca 2014

Sopredsednik je poročal o sklepih seje predsedstva 16. marca 2014.

Sprejeti so bili naslednji sklepi:

| (a) | Stalni odbori bodo pripravili naslednja poročila: | Odbor za politične zadeve







  — | Kulturna raznolikost in človekove pravice |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Stalni odbori bodo pripravili naslednja poročila:

Odbor za politične zadeve

—

Kulturna raznolikost in človekove pravice

| | Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino







  — | Financiranje naložb in trgovine, vključno z infrastrukturo, v državah AKP s kombiniranim mehanizmom EU |
| --- | --- | --- |

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

—

Financiranje naložb in trgovine, vključno z infrastrukturo, v državah AKP s kombiniranim mehanizmom EU

| | Odbor za socialne zadeve in okolje







  — | Izzivi in priložnosti na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja v državah AKP |
| --- | --- | --- |

Odbor za socialne zadeve in okolje

—

Izzivi in priložnosti na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja v državah AKP

| (b) | Dvanajsto regionalno srečanje bo potekalo v tednu od 27. do 31. oktobra 2014 v srednjeafriški regiji. |
| --- | --- |

(b)

Dvanajsto regionalno srečanje bo potekalo v tednu od 27. do 31. oktobra 2014 v srednjeafriški regiji.

| (c) | Misija za ugotavljanje dejstev v Zimbabveju bo potekala jeseni 2014. |
| --- | --- |

(c)

Misija za ugotavljanje dejstev v Zimbabveju bo potekala jeseni 2014.

| (d) | Sopredsednika se bosta udeležila 7. svetovnega mestnega foruma v Medellínu (Kolumbija). |
| --- | --- |

(d)

Sopredsednika se bosta udeležila 7. svetovnega mestnega foruma v Medellínu (Kolumbija).

| (e) | Na Fidži bo odšla misija za opazovanje parlamentarnih volitev, če bo za to prejela povabilo tamkajšnjih oblasti. |
| --- | --- |

(e)

Na Fidži bo odšla misija za opazovanje parlamentarnih volitev, če bo za to prejela povabilo tamkajšnjih oblasti.

| (f) | Prihodnje misije Skupščine za opazovanje volitev bodo organizirale samostojne tiskovne konference. |
| --- | --- |

(f)

Prihodnje misije Skupščine za opazovanje volitev bodo organizirale samostojne tiskovne konference.

Sopredsednik je sporočil naslednje roke:

| — | za predloge sprememb k sporazumnim resolucijam (o človekovih, ekonomskih in socialnih pravicah migrantov v državah AKP in EU ter o krizi v Srednjeafriški republiki): torek,18. marec 2014, do 12.00, |
| --- | --- |

—

za predloge sprememb k sporazumnim resolucijam (o človekovih, ekonomskih in socialnih pravicah migrantov v državah AKP in EU ter o krizi v Srednjeafriški republiki): torek,18. marec 2014, do 12.00,

| — | za vprašanja glede načinov glasovanja: sreda, 19. marec 2014, ob 10.00, pisno.
  Govoril je: Michael Gahler.
  Christophe Apala Pen’apala Lutundula (Demokratična republika Kongo) je obvestil Skupščino, da bo 12. regionalno srečanje v Gabonu. |
| --- | --- |

—

za vprašanja glede načinov glasovanja: sreda, 19. marec 2014, ob 10.00, pisno.

Govoril je: Michael Gahler.

Christophe Apala Pen’apala Lutundula (Demokratična republika Kongo) je obvestil Skupščino, da bo 12. regionalno srečanje v Gabonu.

4.   Nujna tema št. 1: človekove, ekonomske in socialne pravice migrantov v državah AKP in EU

Govorili so: Roberto Ridolfi (Evropska komisija), Boniface Yehouetome (Benin), Edit Bauer, Ahamada Chanfi Djaé (Komori), Musa Hussein Naib (Eritreja), Catherine Bearder, Netty Baldeh (Gambija), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Gana), Abdikadir Omar Aden (Kenija), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Niger), Marija Gabriel, Adjedoue Weidou (Čad) in Michael Gahler.

Poslanci so poudarili, da so migracije naraven globalni pojav s številnimi temeljnimi vzroki, vključno z revščino in konflikti, vendar izvirajo tudi iz želje posameznikov po boljšem življenju. Govorniki so izpostavili, da je potreben skupen odziv, čeprav migracije različno vplivajo na države izvora, države tranzita in na ciljne države. Spomnili so na tragične dogodke, ki povzročajo izgubo življenj, in zahtevali tesnejše sodelovanje med državami AKP in EU, s katerim bi zagotovili kar največje spoštovanje pravic migrantov, ter okrepitev boja proti trgovini z ljudmi. Poslanci so zahtevali tudi, da se nameni posebna pozornost beguncem in krepitvi poti za zakonite migracije.

5.   Regionalno povezovanje in modernizacija carinskih postopkov za trajnostni razvoj držav AKP v sodelovanju z EU

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Soporočevalca: Piet Van Der Walt (Namibija) in Oldřich Vlasák

Poročilo sta predstavila Piet Van Der Walt (Namibija) in Peter Štastný (namesto Oldřicha Vlasáka).

Govorili so: Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Peter Štastný, Norbert Neuser, Olle Schmidt, Alban Sumana Kingsford Bagbin (Gana), Abdikadir Omar Aden (Kenija), Sábado Teresa Malendza (Mozambik), Abdourahamane Chegou (Niger), Adjedoue Weidou (Čad), Michael Gahler, Komi Selom Klassou (Togo), Kennedy K. Hamudulu (Zambija), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija) in Roberto Ridolfi (Evropska komisija).

Poslanci so poudarili, da je za spodbujanje regionalnega povezovanja pomembno krepiti bilateralno in regionalno sodelovanje pri carinskih zadevah. Izpostavili so ključno vlogo carinskih uprav pri pobiranju carin in davkov, vendar so poudarili, da je treba okrepiti njihove zmogljivosti v državah AKP, s čimer bi poenostavili trgovinske tokove in izboljšali izvršilne ukrepe, vključno s tistimi v boju proti korupciji in drugim kaznivim dejanjem. Poslanci so pozdravili sporazum o olajševanju trgovine, ki je bil sprejet na deveti ministrski konferenci STO na Baliju in katerega namen je skrajšanje birokratskih postopkov in pospešitev carinjenja. Poslanci so zahtevali pomoč pri izvajanju tega sporazuma (na primer preko programa za pomoč trgovini).

Razpravo sta zaključila Piet Van Der Walt (Namibija) in Peter Štastný.

6.   Nujna tema št. 2: kriza v Srednjeafriški republiki

Govorili so: Vincent Ringenberg (ESZD), Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Mariya Gabriel, Gberi Kombo (Kamerun), Miguel Ángel Martínez Martínez, Dambert René Ndouane (Republika Kongo), Louis Michel, Christophe Apala Pen’apala Lutundula (Demokratična republika Kongo), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Netty Baldeh (Gambija), Abdikadir Omar Aden (Kenija), Abdourahamane Chegou (Niger), Michael Gahler, Adjedoue Weidou (Čad), Komi Selom Klassou (Togo), Jacob Oulanyah (Uganda), Peter Štastný in Laurent N’gon-Baba (Srednjeafriška republika).

Poslanci so pozvali k hitremu ukrepanju mednarodne skupnosti v Srednjeafriški republiki in pohvalili države, ki sodelujejo v vztrajnih prizadevanjih za varnost, humanitarno pomoč in razvoj. Govorniki so poudarili, da je treba za ponovno vzpostavitev pravne države in osnovnih javnih storitev obnoviti mir in varnost ter zagotoviti ustrezno financiranje. Poslanci so obsodili kršenje človekovih pravic in poudarili, kako pomembna sta boj proti nekaznovanosti in ustvarjanje primernih razmer za vrnitev beguncev. Izrazili so podporo prehodnim voditeljem Srednjeafriške republike in poudarili, da mora mednarodna skupnost zagotoviti, da bodo parlamentarne in predsedniške volitve lahko potekale po načrtih.

7.   Poročilo ekonomskih in socialnih partnerjev

Predstavitev predsednika spremljevalnega odbora AKP in člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Xavierja Verbovna

Xavier Verboven je predstavil novosti v zvezi s srečanjem mreže gospodarskih in socialnih akterjev EU in Afrike, ki je potekalo 4. in 5. marca 2014, in poudaril pomembnost zaposlovanja mladih, socialnega varstva, prehranske varnosti in izzivov, povezanih z migracijami.

Poslanci so pozdravili vztrajno sodelovanje med civilnimi družbami držav EU in AKP in izpostavili potrebo po tem, da se zagotovi boljša sinergija med šolskimi sistemi in potrebami trga dela.

Govorili so: Adjedoue Weidou (Čad), Ousmane Kaba (Gvineja) in Miguel Ángel Martínez Martínez.

Razpravo je zaključil Xavier Verboven.

(Seja se je končala ob 18.25.)

Fitz A. JACKSON in

Louis MICHEL

Sopredsednika

Alhaj Muhammad MUMUNI in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalna sosekretarja

---

| 2.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/5

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA PARTNERSKEGA SPORAZUMA, PODPISANEGA MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V TOREK, 18. MARCA 2014

2014/C 345/02

Vsebina

| 1. | Obnovljivi viri energije in podnebne spremembe: človeški in tehnološki izzivi za države AKP – grška in evropska izkušnja |
| --- | --- |

1.

| 2. | Delavnica – zbirno poročilo |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pridobivanje nafte in mineralov na morskem dnu v okviru trajnostnega razvoja |
| --- | --- |

3.

| 4. | Boj proti aidsu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Izjava komisarja za razvoj Andrisa Piebalgsa |
| --- | --- |

5.

| 6. | Razprava s komisarjem za razvoj Andrisom Piebalgsom (po postopku brez seznama govornikov |
| --- | --- |

6.

| 7. | Čas za vprašanja Evropski komisiji |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ukrepi Evropske komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na 26. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Globalna razširjenost terorizma: vloga interneta in družbenih medijev Odbor za politične zadeve |
| --- | --- |

9.

Globalna razširjenost terorizma: vloga interneta in družbenih medijev Odbor za politične zadeve

| 10. | Poročilo o 11. regionalnem srečanju |
| --- | --- |

10.

ZAPISNIK SEJE V TOREK, 18. MARCA 2014

Seja se je začela ob 9.05.

PREDSEDUJOČI: Fitz A. JACKSON

Sopredsednik

1.   Obnovljivi viri energije in podnebne spremembe: izzivi človeštva in tehnološki izzivi za države AKP – grška in evropska izkušnja

Izmenjava mnenj z namestnikom grškega ministra za zunanje zadeve Kiriakosom Jerontopulosom

Namestnik grškega ministra za zunanje zadeve Kiriakos Jerontopulos je imel predstavitev o obnovljivih virih energije in podnebnih spremembah.

Govorili so: Gay Mitchell, Picewell Forbes (Bahami), Norbert Neuser, Olle Schmidt, Abdourahamane Chegou (Niger), Komi Selom Klassou (Togo), Makhosini Hlongwane (Zimbabve), Christa Klaß, Nita R. Deerpalsing (Mauritius) in Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik).

Poslanci so pozvali k večjemu vlaganju v obnovljive vire energije in v preventivne ukrepe, kot sta zmanjševanje tveganja nesreč in boj proti podnebnim spremembam. Pozvali so k boljši koordinaciji med Evropsko unijo in ukrepi posameznih držav članic, s katero bi optimizirali rabo virov. Podan je bil tudi predlog, da bi bilo treba uvesti programe univerzitetne izmenjave in pobratenja mest, s čimer bi poenostavili prenos strokovnega znanja in izkušenj.

Razpravo je zaključil Kiriakos Jerontopulos.

2.   Delavnica – zbirno poročilo

Poročevalec Arnaldo Álvaro Ramos (Zelenortski otoki) je ustno poročal o delavnici o podpiranju razvoja zasebnega sektorja in spodbujanju naložb v obnovljive vire energije v državah AKP.

Na delavnici so bile obravnavane inovativne rešitve na področjih financiranja in tehnologije ter dobre prakse za premostitev pomanjkanja energije z rabo obnovljivih energetskih virov.

Govoril je: sopredsednik Fitz A. Jackson.

3.   Pridobivanje nafte in mineralov na morskem dnu v okviru trajnostnega razvoja

Odbor za socialne zadeve in okolje

Soporočevalca: Joe Koim Komun (Papua Nova Gvineja) in Christa Klaß

Poročilo sta predstavila Joe Koim Komun (Papua Nova Gvineja) in Horst Schnellhardt (namesto Christe Klaß).

Govorili so: Alban Sumana Kingsford Bagbin (Gana), Jutta Haug, Dharamkumar Seeraj (Gvajana), Olle Schmidt, Ousmane Kaba (Gvineja), Mohamed El Moctar Zamel (Mavretanija), Carlos Manuel (Mozambik), Lautafi Fio Selafi Purcell (Samoa), Peter Štastný, Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Adjedoue Weidou (Čad), Maria Fernanda Lay (Vzhodni Timor), Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius) in Armando Astudillo González (Evropska komisija).

Poslanci so opozorili na priložnosti in izzive pri pridobivanju nafte in mineralov na morskem dnu. Poudarili so prispevek poročila k razvoju tega novega področja in potrebo po tem, da nacionalni parlamenti ustvarijo regulativne okvire, ki bodo zagotavljali kar največje upoštevanje okoljskih standardov ter preglednost pogodb o uporabi in vračilo prihodkov lokalnim skupnostim. Poslanci so poudarili, da so razvoj kapacitet, izobraževanje in prenosi tehnologije bistveni za to, da bodo rudarske dejavnosti na morskem dnu prispevale k trajnostnemu razvoju.

Razpravo je zaključil Joe Koim Komun (Papua Nova Gvineja).

4.   Boj proti aidsu

Glavna razprava

Izvršni direktor Skupnega programa Združenih narodov za boj proti aidsu (UNAIDS) Michel Sidibé je predstavil trenutno stanje v boju proti aidsu.

Govorili so: Marija Gabriel, Michael Cashman, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Nathalie Griesbeck, Dambert René Ndouane (Republika Kongo), Musa Hussein Naib (Eritreja), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Gana), Michel Sidibé, Picewell Forbes (Bahami), Abdikadir Omar Aden (Kenija), Louis Michel, Abdourahamane Chegou (Niger), Horst Schnellhardt, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Gay Michell, Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Komi Selom Klassou (Togo), Jacob Oulanyah (Uganda), Kennedy K. Hamudulu (Zambija), Makhosini Hlongwane (Zimbabve), Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius) in Christophe Apala Pen’Apala Lutundula (Demokratična republika Kongo).

Poslanci so pohvalili prizadevanja v globalnem boju proti aidsu in virusu HIV pod vodstvom in z vizijo Skupnega programa Združenih narodov za boj proti aidsu. Navedena kampanja velja za zgodbo o uspehu globalne solidarnosti in priča o krepitvi domačih virov in predanosti, vodstva in globalnega delovanja državljanov. Poslanci so poudarili, da so dejavna vključenost mlajših generacij, informacijske pobude, učinkovita preventiva in dostop do zdravljenja tudi med najbolj ogroženim prebivalstvom bistveni za zagotavljanje napredka pri uresničevanju cilja, da se preprečijo nove okužbe. Burna je bila razprava o spornih zakonih v Ugandi in Nigeriji, ki so diskriminatorni do določenih manjšinskih skupin, tudi do homoseksualcev. Skoraj vsi poslanci so podprli strpnost do zakonodajnih odločitev posameznih državah, ki upoštevajo kulturno raznolikost. Drugi so bili zaskrbljeni, da lahko vsako dejanje, ki povzroča stigmatizacijo, ogrozi dostop do zdravljenja in oskrbe ter izniči vsa prizadevanja za to, da bi zaustavili epidemijo.

Michel Sidibé je odgovoril na vprašanja poslancev.

(Seja je bila prekinjena ob 13:05 in se je nadaljevala ob 15.00.)

| Fitz A. JACKSON in
  Louis MICHEL | Alhaj Muhammad MUMUNI in
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Sopredsednika | Generalna sosekretarja |

Fitz A. JACKSON in

Louis MICHEL

Alhaj Muhammad MUMUNI in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Sopredsednika

Generalna sosekretarja

PREDSEDUJOČI: Louis MICHEL

Sopredsednik

5.   Izjava komisarja za razvoj Andrisa Piebalgsa

Andris Piebgals je ocenil napredek, ki je bil dosežen od sprejetja razvojnih ciljev tisočletja. Pohvalil je delo odprte delovne skupine za oblikovanje ciljev trajnostnega razvoja in dragoceni prispevek držav AKP k oblikovanju okvira za obdobje po letu 2015. Andris Piebgals je spomnil, da so v tem globalnem okviru, ki se naglo in korenito spreminja, številne države dosegle rast, številne druge pa imajo še vedno težave z razvojem. Evropska unija je namenila podporo z obsežnim financiranjem sodelovanja. Njena agenda za spremembe in zavezanost k usklajenosti politik sta omogočili, da se je pomoč osredotočila na revnejše države. Prav tako morajo biti spoštovane univerzalne vrednote, kot je nediskriminacija. Komisar je zato pozval k odprtemu dialogu o vprašanjih, o katerih se mnenja razlikujejo, kot znak zrelosti partnerstva AKP-EU.

6.   Razprava s komisarjem za razvoj Andrisom Piebalgsom (po postopku „catch the eye“)

V izmenjavi mnenj so se med drugim osredotočili na: odnose med Evropsko unijo in Kubo; pravice spolnih manjšin po Sporazumu iz Cotonouja; učinkovitost razvojnih projektov; podporo malim in srednjim podjetjem ter na krepitev lastninskih razmerij v okviru trajnostnih razvojnih ciljev; pomen infrastrukture in prehoda na zeleno energijo; podporo zasebnemu sektorju in ustvarjanje delovnih mest; namenjanje sredstev malim kmetijskim pridelovalcem; prihodnji potencial kmetijskega bančništva; izziv za manjše države, kako privabiti večje naložbe.

Govorili so: Miguel Angel Martínez Martínez, Michael Cashman, Mohamed El Moctar Zamel (Mavretanija), Gay Mitchell, Horst Schnellhardt, Arnaldo Andrade Ramos (Zelenortski otoki), Dalton Tagelagi (Niue), Ahamada Soukouna (Mali), Ousmane Kaba (Gvineja) in Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius).

Komisar Piebalgs je na vprašanja poslancev odgovarjal po postopku „catch the eye“.

7.   Čas za vprašanja Evropski komisiji

Na Komisijo je bilo naslovljenih 16 vprašanj.

Komisija je predhodno pisno odgovorila na vprašanja. Komisar Piebalgs je ustno odgovoril na dodatna vprašanja naslednjih poslancev:

| | na vprašanje št. 5, ki ga je zastavila Marija Gabriel, o dejavnostih EU v Demokratični republiki Kongo, zlasti na vzhodu države; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 5, ki ga je zastavila Marija Gabriel, o dejavnostih EU v Demokratični republiki Kongo, zlasti na vzhodu države;

| | na vprašanje št. 6, ki ga je zastavil Olle Schmidt, o trgovini z ljudmi v sinajski puščavi; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 6, ki ga je zastavil Olle Schmidt, o trgovini z ljudmi v sinajski puščavi;

| | na vprašanje št. 9, ki ga je zastavil Michael Cashman, o zakonodaji, ki kriminalizira homoseksualnost, in o členu 96 Sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 9, ki ga je zastavil Michael Cashman, o zakonodaji, ki kriminalizira homoseksualnost, in o členu 96 Sporazuma iz Cotonouja;

| | na vprašanje št. 10, ki ga je zastavil Horst Schnellhardt, o državah, ki se z lastnimi prizadevanji spopadajo z revščino; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 10, ki ga je zastavil Horst Schnellhardt, o državah, ki se z lastnimi prizadevanji spopadajo z revščino;

| | na vprašanje št. 11, ki ga je zastavila Fiona Hall (ki jo je nadomeščal Olle Schmidt), o pašništvu. |
| --- | --- |

na vprašanje št. 11, ki ga je zastavila Fiona Hall (ki jo je nadomeščal Olle Schmidt), o pašništvu.

Avtorji vprašanj številka 1, 3 in 4 niso imeli dodatnih vprašanj.

Avtorji vprašanj št. 2, 7, 8, 12, 13, 14, 15 in 16 na seji niso bili navzoči.

8.   Ukrepi Evropske komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na 26. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine

Skupščini je bil posredovan dokument o nadaljnjih ukrepih v zvezi z resolucijami, sprejetimi v Adis Abebi. Sopredsednik se je zahvalil Andrisu Piebalgsu, članu Evropske komisije, pristojnemu za razvoj, za vestno delo in globoko predanost med njegovim petletnim mandatom.

9.   Globalna razširjenost terorizma: vloga interneta in družbenih medijev

Soporočevalca: Moses Kollie (Liberija) in Zita Gurmai

Poročilo sta predstavila Moses Kollie (Liberija) in Miguel Angel Martínez Martínez (namesto Zite Gurmai).

Poslanci so poudarili, kako pomembni so internet in družbena omrežja kot orodja z ogromnim potencialom, ki lahko koristijo družbam tako v državah AKP kot tudi v EU. A hkrati so menili, da majhno število ljudi ta orodja zlorablja za to, da širi ekstremistične nazore in organizira teroristične napade. Poslanci so pozvali k okrepitvi mednarodnega sodelovanja, da bi preprečili nadaljnja spletna kazniva dejanja. Posvarili so pred vladami, ki grožnjo terorizma uporabljajo kot pretvezo za omejevanje temeljnih svoboščin. Izziv je pripraviti in izvajati uravnotežene zakonodajne ukrepe, ki bodo omogočili učinkovit boj proti terorizmu, a hkrati varovali pravico do zasebnosti in ščitili legitimne politične dejavnosti.

Govorili so: Boniface Yehouetome (Benin), Mariya Gabriel, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Olle Schmidt, Abdikadir Omar Aden (Kenija), Mohamed El Moctar Zamel (Mavretanija), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Michael Gahler, Abdirizak Osman Hassan (Somalija), Mahamat Togoi Tekilio (Čad), Makhosini Hlongwane (Zimbabve) in Vincent Ringenberg (ESZD).

Razpravo sta zaključila Moses Kollie (Liberija) in Miguel Ángel Martínez Martínez.

10.   Poročilo o 11. regionalni seji (vzhodnoafriška regija) v Port Louisu (Mauritius) od 12. do 14. februarja 2014 – poročilo sopredsednikov

Sopredsednik Fitz A. Jackson je ustno poročal o regionalni seji in podal glavne teme razprave.

Poslanci so se zahvalili in čestitali Mauritiusu za uspešno organizacijo seje. Izrazili so zadovoljstvo z razpravami, ki so se med drugim posvečale pomenu regionalnega povezovanja, grožnjama terorizma in piratstva ter proizvodnji sladkorja v državah AKP.

Govorili so: Christa Klaß, sopredsednik Louis Michel, Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius), Miguel Ángel Martínez Martínez in sopredsednik Fitz A. Jackson.

(Seja se je končala ob 17.35.)

Fitz A. JACKSON in

Louis MICHEL

Sopredsednika

Alhaj Muhammad MUMUNI in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalna sosekretarja

---

| 2.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/9

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA PARTNERSKEGA SPORAZUMA, PODPISANEGA MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V SREDO, 19. MARCA 2014

2014/C 345/03

Vsebina

| 1. | Izjava namestnika grškega ministra za zunanje zadeve in predsedujočega Svetu EU Kiriakosa Gerontopulosa |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izjava namestnika tanzanijskega ministra za finance in predsedujočega Svetu AKP Mwiguluja Lamecka Nchembe |
| --- | --- |

2.

| 3. | Čas za vprašanja Svetu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Razprava s Svetom – po postopku „catch the eye“ |
| --- | --- |

4.

| 5. | Izzivi in priložnosti pri doseganju ciljev na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja v državah AKP |
| --- | --- |

5.

| 6. | Trenutno stanje pogajanj v okviru STO |
| --- | --- |

6.

| 7. | Glasovanje o predlogih resolucij, ki so vključeni v poročila treh stalnih odborov |
| --- | --- |

7.

| 8. | Glasovanje o nujnih predlogih resolucij |
| --- | --- |

8.

| 9. | Razno |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sprejetje zapisnika popoldanske seje v ponedeljek, 17. marca 2014, ter dopoldanske in popoldanske seje v torek, 18. marca 2014 |
| --- | --- |

10.

| 11. | Datum in kraj 28. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine |
| --- | --- |

11.

| Priloga I | Abecedni seznam članov Skupne parlamentarne skupščine |
| --- | --- |

Priloga I

| Priloga II | Seznam navzočih na zasedanju od 17. do 19. marca 2014 v Strasbourgu (Francija) |
| --- | --- |

Priloga II

| Priloga III | Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci |
| --- | --- |

Priloga III

| Priloga IV | Sprejeta besedila |
| --- | --- |

Priloga IV

| — | Resolucija o globalni razširjenosti terorizma: vloga interneta in družbenih medijev (ACP-EU/101.544/14/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolucija o regionalnem povezovanju in posodobitvi carinskih postopkov za trajnostni razvoj držav AKP v sodelovanju z EU (ACP-EU/101.547/14/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolucija o pridobivanju nafte in rudnin na morskem dnu v okviru trajnostnega razvoja (ACP-EU/101.546/14/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolucija o človekovih, ekonomskih in socialnih pravicah migrantov v državah AKP in EU (ACP-EU 101.674/14/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolucija o razmerah v Srednjeafriški republiki (ACP-EU/101.675/14/fin.) |
| --- | --- |

—

ZAPISNIK SEJE V SREDO, 19. MARCA 2014

(Seja se je začela ob 9.05)

PREDSEDUJOČI: Fitz A. JACKSON

Sopredsednik

1.   Izjava namestnika grškega ministra za zunanje zadeve in predsedujočega Svetu EU Kiriakosa Gerontopulosa

Kiriakos Gerontopulos je opisal bistvena vprašanja, ki so v skupnem interesu EU in Afrike, tudi tista, ki bodo na dnevnem redu vrha EU-Afrika in srečanja Sveta AKP-EU junija 2014. Predstavil je prednostne naloge predsedstva, kot so razvojni okvir po letu 2015, migracije in prispevek zasebnega sektorja k razvoju. Izpostavil je tudi podporo EU regionalnemu povezovanju, ki je predvidena v programskem obdobju 11. Evropskega razvojnega sklada v pacifiških in karibskih regijah. Kiriakos Gerontopulos je tudi poudaril, da so odnosi s Karibi vse tesneje povezani z globalnimi vprašanji, kot sta varnost in podnebje.

2.   Izjava namestnika tanzanijskega ministra za finance in predsedujočega Svetu AKP Mwiguluja Lamecka Nchembe

Mwigulu Lameck Nchembe je izrazil podporo skupine AKP za to, da se v Srednjeafriški republiki znova vzpostavita mir in pravna država, in priznal prispevek EU ter njeno podporo preko programa za mirovno pomoč Afriki. Opomnil je, da so ministri AKP med drugim že razpravljali o trgovinskih vprašanjih, povezanih z bananami, sladkorjem in bombažem. Poudaril je, da bi morala EU preučiti pomisleke AKP, in pozval, naj se subvencije za evropske proizvajalce bombaža še bolj ločijo od proizvodnje. Izpostavil je napredek pri pogajanjih o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in poudaril, da je pomisleke držav v razvoju treba obravnavati tudi po sklenitvi sporazumov in krepiti razvojno usmerjenost teh držav.

3.   Čas za vprašanja Svetu

Mwigulu Lameck Nchemba je v imenu Sveta AKP odgovoril na naslednja vprašanja:

| | na vprašanje št. 1, ki ga je zastavil Horst Schnellhardt, o razmerah v Južnem Sudanu; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 1, ki ga je zastavil Horst Schnellhardt, o razmerah v Južnem Sudanu;

| | na vprašanje št. 3, ki ga je zastavila Marija Gabriel, o znižanju stopnje umrljivosti mater in dojenčkov v Demokratični republiki Kongo; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 3, ki ga je zastavila Marija Gabriel, o znižanju stopnje umrljivosti mater in dojenčkov v Demokratični republiki Kongo;

| | na vprašanje št. 4, ki ga je zastavil Olle Schmidt, o svobodi govora v državah AKP. |
| --- | --- |

na vprašanje št. 4, ki ga je zastavil Olle Schmidt, o svobodi govora v državah AKP.

| | Avtorji vprašanj št. 1, 3 in 4 niso imeli dodatnih vprašanj. |
| --- | --- |

Avtorji vprašanj št. 1, 3 in 4 niso imeli dodatnih vprašanj.

| | Avtorja vprašanj št. 2 in 5 na seji nista bila navzoča. |
| --- | --- |

Avtorja vprašanj št. 2 in 5 na seji nista bila navzoča.

| | Kiriakos Gerontopulos je v imenu Sveta EU odgovoril na naslednja vprašanja in dodatna vprašanja: |
| --- | --- |

Kiriakos Gerontopulos je v imenu Sveta EU odgovoril na naslednja vprašanja in dodatna vprašanja:

| | na vprašanje št. 6, ki ga je zastavil Horst Schnellhardt, o razmerah v Južnem Sudanu; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 6, ki ga je zastavil Horst Schnellhardt, o razmerah v Južnem Sudanu;

| | na vprašanje št. 7, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom, o posebnem predstavniku EU za Sudan; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 7, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom, o posebnem predstavniku EU za Sudan;

| | na vprašanje št. 8, ki ga je zastavil Gay Mitchell, o konfliktu v Srednjeafriški republiki; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 8, ki ga je zastavil Gay Mitchell, o konfliktu v Srednjeafriški republiki;

| | na vprašanje št. 11, ki ga je zastavil Jo Leinen (ki ga je nadomeščal Norbert Neuser), o razvojnem načrtu za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 11, ki ga je zastavil Jo Leinen (ki ga je nadomeščal Norbert Neuser), o razvojnem načrtu za obdobje po letu 2015;

| | na vprašanje št. 13, ki ga je zastavila Marija Gabriel, o znižanju stopnje umrljivosti mater in dojenčkov v Demokratični republiki Kongo; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 13, ki ga je zastavila Marija Gabriel, o znižanju stopnje umrljivosti mater in dojenčkov v Demokratični republiki Kongo;

| | na vprašanje št. 14, ki ga je zastavil Patrice Tirolien (ki ga je nadomeščal Miguel Ángel Martínez Martínez), o razvojnem financiranju in financiranju na področju podnebnih sprememb |
| --- | --- |

na vprašanje št. 14, ki ga je zastavil Patrice Tirolien (ki ga je nadomeščal Miguel Ángel Martínez Martínez), o razvojnem financiranju in financiranju na področju podnebnih sprememb

| | na vprašanje št. 15, ki ga je zastavil James Kembi-Gitura (Kenija), o davčnih utajah multinacionalnih družb. |
| --- | --- |

na vprašanje št. 15, ki ga je zastavil James Kembi-Gitura (Kenija), o davčnih utajah multinacionalnih družb.

| | Avtorji vprašanj številka 6, 13, 14 in 15 niso imeli dodatnih vprašanj. |
| --- | --- |

Avtorji vprašanj številka 6, 13, 14 in 15 niso imeli dodatnih vprašanj.

| | Avtorji vprašanj št. 9, 10, 12, 14 in 16 niso bili navzoči. |
| --- | --- |

Avtorji vprašanj št. 9, 10, 12, 14 in 16 niso bili navzoči.

4.   Razprava s Svetom – po postopku „catch the eye“

Govorili so: Musa Hussein Naib (Eritreja), Laurent N’Gon-Baba (Srednjeafriška republika) in Mohamed El Moctar Zamel (Mavretanija).

Kiriakos Gerontopulos se je seznanil s tem, da poslanci odobravajo ravnanje EU v Srednjeafriški republiki, in s pozivom, naj se pospeši napotitev misije EUFOR RCA. Poudaril je pomen svobode medijev, tudi pri objavi vsebin, ki so po mnenju politikov nepravične. V odgovoru na pomisleke o zmožnostih za absorpcijo pomoči in obremenjujočih postopkih je poudaril, da Komisija vzdržuje stalni dialog z državami upravičenkami in da mora sodelovanje temeljiti na medsebojnem soglasju.

5.   Izzivi in priložnosti pri doseganju ciljev na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja v državah AKP

Razprava brez resolucije

Alice P. Albright (izvršna direktorica Globalnega partnerstva za izobraževanje) je predstavila krizo financiranja izobraževanja ter gospodarske in družbene stroške, ki nastajajo zaradi pomanjkanja kakovostnega izobraževanja.

Govorili so: Boniface Yehouetome (Benin), Marija Gabriel, Enrique Guerrero Salom, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Koffi Didier Baudoua-Kouadio (Slonokoščena obala), Musa Hussein Naib (Eritreja), Netty Baldeh (Gambija), Ousmane Kaba (Gvineja), Abdikadir Omar Aden (Kenija), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Abdourahamane Chegou (Niger), Piet Van Der Walt (Namibija), Kennedy K. Hamudulu (Zambija), Edit Bauer in Luis Riera Figueras (Evropska komisija).

Poslanci držav AKP so izpostavili prizadevanja svojih držav za izboljšanje izobraževanja in poudarili, da je treba okrepiti vlaganje v poklicno usposabljanje in nameniti posebno pozornost spretnostim učiteljev, povečati vpis z ukinitvijo šolnin in s pomočjo novih tehnologij izboljšati računalniško pismenost učencev, s čimer bi jim omogočili boljši dostop do trga dela. Poslanci so govorili o tem, kako bolje povezati izobraževanje in vključevanje na trg dela, krepiti podjetniško pobudo in zagotoviti tako izobraževanje v zgodnjem otroštvu, ki bi odpravljalo neenakost, kot izobraževanje odraslih, ki v mladosti niso bili deležni kakovostne izobrazbe.

6.   Trenutno stanje pogajanj v okviru STO

Razprava brez resolucije

Yonov Frederick Agah (namestnik generalnega direktorja STO) je predstavil „balijski sveženj“ o spodbujanju trgovine, kmetijstvu in razvoju, ki je bil sprejet na 9. zasedanju ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije decembra 2013.

Govorili so: Netty Baldeh (Gambija), Kennedy K. Hamudulu (Zambija), Olle Schmidt, sopredsednik Fitz A. Jackson, Yonov Frederick Agah in Paolo Garzotti (Evropska komisija).

Medtem ko je nekaj poslancev iz držav AKP izrazilo dvome, je večina govorcev pozdravila sporazum in druge vidike balijskega svežnja, katerih cilj je okrepiti trgovino, da bi ustvarili nova delovna mesta in zmanjšali revščino. Poslanci so izpostavili, da je treba blagu v državah AKP dodati vrednost, in pozvali partnerje v EU, naj spoštujejo svoje zaveze in zagotovijo ustrezno podporo, tudi pomoč za trgovino.

(Seja je bila prekinjena ob 12.40 in se je nadaljevala ob 15.00.)

| Fitz A. JACKSON in
  Louis MICHEL | Alhaj Muhammad MUMUNI in
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Sopredsednika | Generalna sosekretarja |

Fitz A. JACKSON in

Louis MICHEL

Alhaj Muhammad MUMUNI in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Sopredsednika

Generalna sosekretarja

PREDSEDUJOČI: Louis MICHEL

Sopredsednik

7.   Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročilih treh stalnih odborov

Sopredsednik je opomnil skupščino o postopkih glasovanja.

| — | Globalna razširjenost terorizma: vloga interneta in družbenih medijev (ACP-EU/101.544/14/fin.)
  Odbor za politične zadeve
  Poročilo Mosesa Kollieja (Liberija) in Zite Gurmai
  Sprejeti predlogi sprememb: 1, 2.
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Globalna razširjenost terorizma: vloga interneta in družbenih medijev (ACP-EU/101.544/14/fin.)

Odbor za politične zadeve

Poročilo Mosesa Kollieja (Liberija) in Zite Gurmai

Sprejeti predlogi sprememb: 1, 2.

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Regionalno povezovanje in modernizacija carinskih postopkov za trajnostni razvoj držav AKP v sodelovanju z EU (ACP-EU/101.547/14/fin.)
  Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino
  Poročilo Pieta Van Der Walta (Namibija) in Oldřicha Vlasáka
  Brez vloženih predlogov sprememb.
  Resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Regionalno povezovanje in modernizacija carinskih postopkov za trajnostni razvoj držav AKP v sodelovanju z EU (ACP-EU/101.547/14/fin.)

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Poročilo Pieta Van Der Walta (Namibija) in Oldřicha Vlasáka

Brez vloženih predlogov sprememb.

Resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Pridobivanje nafte in rudnin na morskem dnu v okviru trajnostnega razvoja (ACP-EU/101.546/14/fin.)
  Odbor za socialne zadeve in okolje
  Poročilo Joea Koima Komuna (Papua Nova Gvineja) in Christe Klaß
  Brez vloženih predlogov sprememb.
  Resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Pridobivanje nafte in rudnin na morskem dnu v okviru trajnostnega razvoja (ACP-EU/101.546/14/fin.)

Odbor za socialne zadeve in okolje

Poročilo Joea Koima Komuna (Papua Nova Gvineja) in Christe Klaß

Brez vloženih predlogov sprememb.

Resolucija je bila soglasno sprejeta.

8.   Glasovanje o nujnih predlogih resolucij

| — | Človekove, ekonomske in socialne pravice migrantov v državah AKP in EU (ACP-EU 101.674/14/fin.)
  Brez vloženih predlogov sprememb.
  Resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Človekove, ekonomske in socialne pravice migrantov v državah AKP in EU (ACP-EU 101.674/14/fin.)

Brez vloženih predlogov sprememb.

Resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Razmere v Srednjeafriški republiki (ACP-EU/101.675/14/fin.)
  Sprejeti predlogi sprememb: 1 ustni predlog spremembe.
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Razmere v Srednjeafriški republiki (ACP-EU/101.675/14/fin.)

Sprejeti predlogi sprememb: 1 ustni predlog spremembe.

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

9.   Razno

Govorili so: Jacob Oulanyah (Uganda), Mohamed Y Goumaneh (Džibuti), Abdirizak Osman Hassan (Somalija) in Fitz A. Jackson (sopredsednik).

Poslanci so zaprosili za izjavo sopredsednikov, v kateri bi obsodili napad skupine Al Šabab na misijo Afriške unije v Somaliji (AMISOM) in na enote somalijske vojske v Buulu Burtu (Somalija) 18. marca 2014.

Poslanci so obravnavali vprašanje pomanjkanja protokolarnih služb in storitev prevoza na letališču v Strasbourgu (Francija) ter težave pri pridobivanju schengenskih vizumov.

Sopredsednik se je seznanil s terorističnim dejanjem, izrazil sožalje družinam žrtev in napovedal, da bo izjava izšla, ko bodo znana dejstva o napadu. V zvezi s schengenskimi vizumi je obvestil skupščino, da se je belgijska vlada zavezala, da bo olajšala podeljevanje vizumov, in zaprosila za prečiščen seznam predstavnikov AKP in osebja, ki sodelujejo v skupščini. Nekatere države so predložile zelo obsežne sezname, zato prečiščenega seznama še ni bilo mogoče predložiti belgijski vladi.

Sopredsednik Fitz A. Jackson se je zahvalil Louisu Michelu za odločno in obsežno podporo ter zavezanost partnerstvu AKP-EU in mu zaželel vso srečo na volitvah v Evropski parlament, ki bodo potekale med 22. in 25. majem 2014. Sopredsednik Louis Michel se je poslovil od poslancev Evropskega parlamenta, ki se ne bodo vrnili v Skupščino, in pri tem posebej omenil Miguela Angela Martíneza Martíneza in Olleja Schmidta.

10.   Sprejetje zapisnika popoldanske seje v ponedeljek, 17. marca 2014, ter dopoldanske in popoldanske seje v torek, 18. marca 2014

Zapisniki so bili sprejeti.

11.   Datum in kraj 28. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine

Zasedanje Skupne parlamentarne skupščine bo potekalo od 1. do 3. decembra 2014 v Port Vili (Vanuatu).

Sopredsednik se je zahvalil poslancem, sosekretariatu, tolmačem, političnim skupinam in vsem uslužbencem za njihovo delo med zasedanjem, zlasti predsedniku Schulzu za vztrajno predanost in podporo delu skupščine ter za to, da je pripomogel k uspehu tega srečanja.

(Seja se je končala ob 15.35.)

Fitz A. JACKSON in

Louis MICHEL

Sopredsednika

Alhaj Muhammad MUMUNI in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalna sosekretarja

---

PRILOGA I

ABECEDNI SEZNAM ČLANOV SKUPNE PARLAMENTARNE SKUPŠČINE

| Predstavniki AKP | Predstavniki EP |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAJKA), sopredsednik | MICHEL, sopredsednik |
| | |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGVA IN BARBUDA | ALVES |
| BAHAMI | BAUER |
| BARBADOS (podpredsednik/-ca) | BEARDER |
| BELIZE | BICEP |
| BENIN | BULLMANN |
| BOCVANA | CALLANAN |
| BURKINA FASO | CARVALHO |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERUN | CASINI |
| ZELENORTSKI OTOKI | CASPARY |
| SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA | CASTEX |
| ČAD (podpredsednik/-ca) | CHRISTENSEN |
| COMOROS | COELHO |
| KONGO (Demokratična republika) (podpredsednik/-ca) | DE KEYSER |
| KONGO (Republika) | DELVAUX |
| COOKOVI OTOKI | DE MITA |
| SLONOKOŠČENA OBALA | DE SARNEZ |
| DŽIBUTI | |
| DOMINIKA | ENGEL |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKA | ESTARÀS FERRAGUT |
| ERITREJA | FERREIRA, Elisa |
| ETIOPIJA (podpredsednik/-ca) | FERREIRA, João |
| FIDŽI | FORD |
| GABON | GABRIEL |
| GAMBIJA | GAHLER, podpredsednik |
| GANA | GOERENS (podpredsednik) |
| GRENADA | GRIESBECK |
| GVINEJA | GUERRERO SALOM |
| GVINEJA BISSAU | HALL |
| GVAJANA | HÄNDEL |
| HAITI | HANNAN |
| JAMAJKA | HAUG |
| KIRIBATI | JENSEN |
| LESOTO | JOLY |
| LIBERIJA | KACZMAREK |
| MADAGASKAR | KLAß (podpredsednica) |
| MALAVI (podpredsednik/-ca) | KORHOLA |
| MALI | KUHN |
| MARSHALLOVI OTOKI (Republika) | KURSKI |
| MAVRETANIJA | LEGUTKO |
| MAURITIUS | LE PEN |
| MIKRONEZIJA (Federativne države) | LÓPEZ AGUILAR |
| MOZAMBIK (podpredsednik/-ca) | LÖVIN |
| NAMIBIJA | McMILLAN-SCOTT |
| NAURU | MANDERS |
| NIGER | MARTIN |
| NIGERIJA (podpredsednik/-ca) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIUE (podpredsednik/-ca) | MATO ADROVER |
| PALAU | MAYER |
| PAPUA NOVA GVINEJA | Gay MITCHELL |
| RUANDA | MIZZI |
| SAINT KITTS IN NEVIS | MOREIRA |
| SVETA LUCIJA | NEUSER |
| SAINT VINCENT IN GRENADINE | NICHOLSON (podpredsednik) |
| SAMOA | OMARJEE (podpredsednik) |
| SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE | OUZKÝ (podpredsednik) |
| SENEGAL (podpredsednik/-ca) | RIVASI (podpredsednica) |
| SEJŠELI | ROITHOVÁ |
| SIERRA LEONE | RONZULLI (podpredsednica) |
| SALOMONOVI OTOKI | SCHLYTER |
| SOMALIJA | SCHMIDT |
| JUŽNA AFRIKA | SCHNELLHARDT |
| SUDANSURINAM (podpredsednik/-ca) | SCOTTÀ |
| SVAZI | SENYSZYN |
| TANZANIJA | SPERONI (podpredsednik) |
| TIMOR-LESTE | ŠŤASTNÝ (podpredsednik) |
| TOGO | STRIFFLER |
| TONGA (podpredsednik/-ca) | STURDY |
| TRINIDAD IN TOBAGO | TIROLIEN (podpredsednik) |
| TUVALU | TOIA |
| UGANDA | VAUGHAN (podpredsednik) |
| VANUATU | VLASÁK |
| ZAMBIJA | WEBER |
| ZIMBABVE | Rainer WIELAND |
| | ZANICCHI |
| | ZIMMER |

Predstavniki AKP

Predstavniki EP

JACKSON (JAMAJKA), sopredsednik

MICHEL, sopredsednik

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGVA IN BARBUDA

ALVES

BAHAMI

BAUER

BARBADOS (podpredsednik/-ca)

BEARDER

BELIZE

BICEP

BENIN

BULLMANN

BOCVANA

CALLANAN

BURKINA FASO

CARVALHO

BURUNDI

CASA

KAMERUN

CASINI

ZELENORTSKI OTOKI

CASPARY

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

CASTEX

ČAD (podpredsednik/-ca)

CHRISTENSEN

COMOROS

COELHO

KONGO (Demokratična republika) (podpredsednik/-ca)

DE KEYSER

KONGO (Republika)

DELVAUX

COOKOVI OTOKI

DE MITA

SLONOKOŠČENA OBALA

DE SARNEZ

DŽIBUTI

DOMINIKA

ENGEL

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

ESTARÀS FERRAGUT

ERITREJA

FERREIRA, Elisa

ETIOPIJA (podpredsednik/-ca)

FERREIRA, João

FIDŽI

FORD

GABON

GABRIEL

GAMBIJA

GAHLER, podpredsednik

GANA

GOERENS (podpredsednik)

GRENADA

GRIESBECK

GVINEJA

GUERRERO SALOM

GVINEJA BISSAU

HALL

GVAJANA

HÄNDEL

HAITI

HANNAN

JAMAJKA

HAUG

KIRIBATI

JENSEN

LESOTO

JOLY

LIBERIJA

KACZMAREK

MADAGASKAR

KLAß (podpredsednica)

MALAVI (podpredsednik/-ca)

KORHOLA

MALI

KUHN

MARSHALLOVI OTOKI (Republika)

KURSKI

MAVRETANIJA

LEGUTKO

MAURITIUS

LE PEN

MIKRONEZIJA (Federativne države)

LÓPEZ AGUILAR

MOZAMBIK (podpredsednik/-ca)

LÖVIN

NAMIBIJA

McMILLAN-SCOTT

NAURU

MANDERS

NIGER

MARTIN

NIGERIJA (podpredsednik/-ca)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIUE (podpredsednik/-ca)

MATO ADROVER

PALAU

MAYER

PAPUA NOVA GVINEJA

Gay MITCHELL

RUANDA

MIZZI

SAINT KITTS IN NEVIS

MOREIRA

SVETA LUCIJA

NEUSER

SAINT VINCENT IN GRENADINE

NICHOLSON (podpredsednik)

SAMOA

OMARJEE (podpredsednik)

SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE

OUZKÝ (podpredsednik)

SENEGAL (podpredsednik/-ca)

RIVASI (podpredsednica)

SEJŠELI

ROITHOVÁ

SIERRA LEONE

RONZULLI (podpredsednica)

SALOMONOVI OTOKI

SCHLYTER

SOMALIJA

SCHMIDT

JUŽNA AFRIKA

SCHNELLHARDT

SUDANSURINAM (podpredsednik/-ca)

SCOTTÀ

SVAZI

SENYSZYN

TANZANIJA

SPERONI (podpredsednik)

TIMOR-LESTE

ŠŤASTNÝ (podpredsednik)

TOGO

STRIFFLER

TONGA (podpredsednik/-ca)

STURDY

TRINIDAD IN TOBAGO

TIROLIEN (podpredsednik)

TUVALU

TOIA

UGANDA

VAUGHAN (podpredsednik)

VANUATU

VLASÁK

ZAMBIJA

WEBER

ZIMBABVE

Rainer WIELAND

ZANICCHI

ZIMMER

ODBOR ZA POLITIČNE ZADEVE

| Člani iz držav AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABVE), sopredsednik | CASA, sopredsednik |
| TOPSOBA (BURKINA FASO), podpredsednik | KORHOLA, podpredsednica |
| WAIS (DŽIBUTI), podpredsednik | CASTEX, podpredsednica |
| | |
| ANTIGVA IN BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENIN) | CALLANAN |
| KAMERUN | CASINI |
| NGON-BABA (SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA) | DE KEYSER |
| CHANFI (KOMORI) | DURANT |
| NDOUANE (KONGO, Republika) | FERREIRA, ELISA |
| ZINSOU (SLONOKOŠČENA OBALA) | GABRIEL |
| VOCEA (FIDŽI) | GAHLER |
| SEERAJ (GVAJANA) | GRIESBECK |
| HAITI | HANNAN |
| PHILIPS (JAMAJKA) | HÄNDEL |
| ADEN (KENIJA) | KACZMAREK |
| KOLLIE (LIBERIJA) | LE PEN |
| MALAVI | LÓPEZ AGUILAR |
| SOUKOUNA (MALI) | MANDERS |
| MARSHALLOVI OTOKI | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SITHOLE (MOZAMBIK) | MOREIRA |
| NAURU | NICHOLSON |
| SAINT VINCENT IN GRENADINE | ROITHOVÁ |
| NZOWA (TANZANIJA) | SCHMIDT |
| LAY (VZHODNI TIMOR) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| LEUELU (TUVALU) | WIELAND |

Člani iz držav AKP

Poslanci EP

HLONGWANE (ZIMBABVE), sopredsednik

CASA, sopredsednik

TOPSOBA (BURKINA FASO), podpredsednik

KORHOLA, podpredsednica

WAIS (DŽIBUTI), podpredsednik

CASTEX, podpredsednica

ANTIGVA IN BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENIN)

CALLANAN

KAMERUN

CASINI

NGON-BABA (SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA)

DE KEYSER

CHANFI (KOMORI)

DURANT

NDOUANE (KONGO, Republika)

FERREIRA, ELISA

ZINSOU (SLONOKOŠČENA OBALA)

GABRIEL

VOCEA (FIDŽI)

GAHLER

SEERAJ (GVAJANA)

GRIESBECK

HAITI

HANNAN

PHILIPS (JAMAJKA)

HÄNDEL

ADEN (KENIJA)

KACZMAREK

KOLLIE (LIBERIJA)

LE PEN

MALAVI

LÓPEZ AGUILAR

SOUKOUNA (MALI)

MANDERS

MARSHALLOVI OTOKI

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SITHOLE (MOZAMBIK)

MOREIRA

NAURU

NICHOLSON

SAINT VINCENT IN GRENADINE

ROITHOVÁ

NZOWA (TANZANIJA)

SCHMIDT

LAY (VZHODNI TIMOR)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

LEUELU (TUVALU)

WIELAND

ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCE IN TRGOVINO

| Člani iz držav AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| KHAN (Trinidad in Tobago), sopredsednica | CARVALHO, sopredsednica |
| | |
| Uganda, podpredsednik/-ca | LEGUTKO, podpredsednik |
| Tonga, podpredsednik/-ca | ALVES, podpredsednik |
| | |
| BARBADOS | BICEP |
| MOTLHALE (BOCVANA) | BULLMANN |
| KARERWA (BURUNDI) | CASPARY |
| ANDRADE RAMOS (ZELENORTSKI OTOKI) | ENGEL |
| WA BASHARA (DEMOKRATIČNA REPUBLIKA KONGO) | FORD |
| MESSU (EKVATORIALNA GVINEJA) | GOERENS |
| DABA (ETIOPIJA) | GUERRERO SALOM |
| KABA (GVINEJA) | JENSEN |
| GVINEJA BISSAU | KUHN |
| KIRIBATI | MARTIN |
| MAMANGY (MADAGASKAR) | MATO ADROVER |
| VAN DER WALT (NAMIBIJA) | MAYER |
| AHMED (NIGERIJA) | McMILLAN-SCOTT |
| TAGELAGI (NIUE) | MICHEL |
| SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE | MITCHELL |
| SALL (SENEGAL) | MIZZI |
| SALOMONOVI OTOKI | OMARJEE |
| SAINT KITTS IN NEVIS | SCHLYTER |
| LONG (SVETA LUCIJA) | ŠŤASTNÝ |
| OMER (SUDAN) | STURDY |
| PANKA (SURINAM) | TIROLIEN |
| DLAMINI (SVAZI) | |
| HAMUDULU (ZAMBIJA) | Iva ZANICCHI |

Člani iz držav AKP

Poslanci EP

KHAN (Trinidad in Tobago), sopredsednica

CARVALHO, sopredsednica

Uganda, podpredsednik/-ca

LEGUTKO, podpredsednik

Tonga, podpredsednik/-ca

ALVES, podpredsednik

BARBADOS

BICEP

MOTLHALE (BOCVANA)

BULLMANN

KARERWA (BURUNDI)

CASPARY

ANDRADE RAMOS (ZELENORTSKI OTOKI)

ENGEL

WA BASHARA (DEMOKRATIČNA REPUBLIKA KONGO)

FORD

MESSU (EKVATORIALNA GVINEJA)

GOERENS

DABA (ETIOPIJA)

GUERRERO SALOM

KABA (GVINEJA)

JENSEN

GVINEJA BISSAU

KUHN

KIRIBATI

MARTIN

MAMANGY (MADAGASKAR)

MATO ADROVER

VAN DER WALT (NAMIBIJA)

MAYER

AHMED (NIGERIJA)

McMILLAN-SCOTT

TAGELAGI (NIUE)

MICHEL

SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE

MITCHELL

SALL (SENEGAL)

MIZZI

SALOMONOVI OTOKI

OMARJEE

SAINT KITTS IN NEVIS

SCHLYTER

LONG (SVETA LUCIJA)

ŠŤASTNÝ

OMER (SUDAN)

STURDY

PANKA (SURINAM)

TIROLIEN

DLAMINI (SVAZI)

HAMUDULU (ZAMBIJA)

Iva ZANICCHI

ODBOR ZA SOCIALNE ZADEVE IN OKOLJE

| Člani iz držav AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| ROGOMBE (Gabon), sopredsednica | RIVASI, sopredsednica |
| BALDEH (Gambija), podpredsednik | BAUER, podpredsednica |
| JIMÉNEZ (Dominikanska republika), podpredsednik | SCHNELLARDT, podpredsednik |
| | |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA) | BEARDER |
| BAHAMI | CHRISTENSEN |
| PEYREFITTE (BELIZE) | COELHO |
| WEIDOU (ČAD) | DELVAUX |
| COOKOVI OTOKI | DE MITA |
| DOMINIKA | DE SARNEZ |
| ERITREJA | ESTARÀS FERRAGUT |
| BAGBIN (GANA) | FERREIRA, João |
| GRENADA | HALL |
| LESOTO | HAUG |
| ZAMEL (MAVRETANIJA) | JOLY |
| MAURITIUS | KLAß |
| MIKRONEZIJA (FEDERATIVNE DRŽAVE) | KURSKI |
| CHEGOU (NIGER) | LÖVIN |
| KANAI (PALAU) | NEUSER |
| KOIM (PAPUA NOVA GVINEJA) | OUZKÝ |
| RUANDA | RONZULLI |
| PURCELL (SAMOA) | SCOTTÀ |
| POOL (SEJŠELI) | SENYSZYN |
| BUNDU (SIERRA LEONE) | TOIA |
| HASSAN (SOMALIJA) | VAUGHAN |
| JUŽNA AFRIKA | VLASÁK |
| LENGKON (VANUATU) | ZIMMER |

Člani iz držav AKP

Poslanci EP

ROGOMBE (Gabon), sopredsednica

RIVASI, sopredsednica

BALDEH (Gambija), podpredsednik

BAUER, podpredsednica

JIMÉNEZ (Dominikanska republika), podpredsednik

SCHNELLARDT, podpredsednik

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

BEARDER

BAHAMI

CHRISTENSEN

PEYREFITTE (BELIZE)

COELHO

WEIDOU (ČAD)

DELVAUX

COOKOVI OTOKI

DE MITA

DOMINIKA

DE SARNEZ

ERITREJA

ESTARÀS FERRAGUT

BAGBIN (GANA)

FERREIRA, João

GRENADA

HALL

LESOTO

HAUG

ZAMEL (MAVRETANIJA)

JOLY

MAURITIUS

KLAß

MIKRONEZIJA (FEDERATIVNE DRŽAVE)

KURSKI

CHEGOU (NIGER)

LÖVIN

KANAI (PALAU)

NEUSER

KOIM (PAPUA NOVA GVINEJA)

OUZKÝ

RUANDA

RONZULLI

PURCELL (SAMOA)

SCOTTÀ

POOL (SEJŠELI)

SENYSZYN

BUNDU (SIERRA LEONE)

TOIA

HASSAN (SOMALIJA)

VAUGHAN

JUŽNA AFRIKA

VLASÁK

LENGKON (VANUATU)

ZIMMER

---

PRILOGA II

SEZNAM NAVZOČIH NA ZASEDANJU OD 17. DO 19. MARCA 2014 V STRASBOURGU (FRANCIJA)

| (Kenija), sopredsednik/-ica | MICHEL, sopredsednik |
| --- | --- |
| | |
| FONTES PEREIRA (Angola) | BAUER (1)
   (3) |
| FORBES (Bahami) | BEARDER (1) |
| MOTLHALE (Bocvana) | BINEV (1) |
| TOPSOBA (Burkina Faso) | CASHMAN. (1)
   (2)(v imenu TOIE, P.) |
| MO-MAMO KARERWA(Burundi) | HRISOGELOS (2) |
| GBERI (Kamerun) | GABRIEL |
| ANDRADE RAMOS (Zelenortski otoki) | GAHLER (podpredsednik) |
| NGON-BABA (Srednjeafriška republika) | HRISOGELOS (2) |
| ALI ABAKAR (Čad) (podpredsednik) | GUERRERO SALOM (3) |
| MABAYA(Kongo, Demokratična republika) (podpredsednik) | HAUG |
| NDOUNE (Kongo, Republika) | KLAß (podpredsednica) |
| TOURE (Slonokoščena obala) | MARTÍNEZ MARTÌNEZ (1) |
| WAIS (Džibuti) | MAYER |
| DAGO (Etiopija) (podpredsednik) | MITCHELL |
| VOCEA (Fidži) | NEUSER |
| ROGOMBE (Gabon) | SCHMIDT |
| BALDEH (Gambija) | SCHNELLHARDT |
| BAGBIN (Gana) | ŠŤASTNÝ (podpredsednik) |
| KABA (Gvineja) | STRIFFLER |
| PHILIPS (Jamajka) | ZABORSKA (3) |
| ADEN (Kenija) | |
| KOLLIE (Liberija) | |
| MAMANGY (Madagaskar) | |
| SOUKOUNA (Mali) | |
| ZAMEL (Mavretanija) | |
| SITHOLE (Mozambik) (podpredsednik) | |
| CHEGOU (Niger) | |
| AHMED (Nigerija) (podpredsednik) | |
| TAGELAGI (Niue) (podpredsednik) | |
| KOMUN (Papua Nova Gvineja) | |
| UWIMANIMPAYE (Ruanda) | |
| SALL (Senegal) (podpredsednik) | |
| POOL (Sejšeli) | |
| BUNDU (Sierra Leone) | |
| HASSAN (Somalija) | |
| ROTHKEGEL (Južna Afrika) | |
| PANKA (Surinam) (podpredsednik) | |
| DLAMINI (Svazi) | |
| NZOWA (Tanzanija) | |
| LAY (Vzhodni Timor) | |
| TIGNOKPA (Togo) | |
| TAIONE (Tonga) (podpredsednik) | |
| KHAN (Trinidad in Tobago) | |
| OULANYAH (Uganda) | |
| HAMUDULU (Zambija) | |
| HLONGWANE (Zimbabve) | |
| (*) | Država, ki je ne zastopa poslanec. |

(Kenija), sopredsednik/-ica

MICHEL, sopredsednik

FONTES PEREIRA (Angola)

BAUER (1)
   (3)

FORBES (Bahami)

BEARDER (1)

MOTLHALE (Bocvana)

BINEV (1)

TOPSOBA (Burkina Faso)

CASHMAN. (1)
   (2)(v imenu TOIE, P.)

MO-MAMO KARERWA(Burundi)

HRISOGELOS (2)

GBERI (Kamerun)

GABRIEL

ANDRADE RAMOS (Zelenortski otoki)

GAHLER (podpredsednik)

NGON-BABA (Srednjeafriška republika)

HRISOGELOS (2)

ALI ABAKAR (Čad) (podpredsednik)

GUERRERO SALOM (3)

MABAYA(Kongo, Demokratična republika) (podpredsednik)

HAUG

NDOUNE (Kongo, Republika)

KLAß (podpredsednica)

TOURE (Slonokoščena obala)

MARTÍNEZ MARTÌNEZ (1)

WAIS (Džibuti)

MAYER

DAGO (Etiopija) (podpredsednik)

MITCHELL

VOCEA (Fidži)

NEUSER

ROGOMBE (Gabon)

SCHMIDT

BALDEH (Gambija)

SCHNELLHARDT

BAGBIN (Gana)

ŠŤASTNÝ (podpredsednik)

KABA (Gvineja)

STRIFFLER

PHILIPS (Jamajka)

ZABORSKA (3)

ADEN (Kenija)

KOLLIE (Liberija)

MAMANGY (Madagaskar)

SOUKOUNA (Mali)

ZAMEL (Mavretanija)

SITHOLE (Mozambik) (podpredsednik)

CHEGOU (Niger)

AHMED (Nigerija) (podpredsednik)

TAGELAGI (Niue) (podpredsednik)

KOMUN (Papua Nova Gvineja)

UWIMANIMPAYE (Ruanda)

SALL (Senegal) (podpredsednik)

POOL (Sejšeli)

BUNDU (Sierra Leone)

HASSAN (Somalija)

ROTHKEGEL (Južna Afrika)

PANKA (Surinam) (podpredsednik)

DLAMINI (Svazi)

NZOWA (Tanzanija)

LAY (Vzhodni Timor)

TIGNOKPA (Togo)

TAIONE (Tonga) (podpredsednik)

KHAN (Trinidad in Tobago)

OULANYAH (Uganda)

HAMUDULU (Zambija)

HLONGWANE (Zimbabve)

(*)

Država, ki je ne zastopa poslanec.

Navzoči so bili tudi:

ANGOLA

XIRIMBIMBI

TEIXEIRA

da CRUZ

AFONSO

NGOMA

CORDEIRO

JAIME

dos SANTOS

BAHAMI

JACKSON

BARBADOS

BRATHWAITE

BENIN

TODJINOU

DAYORI

HOUNGNIGBO

BOTON

OGUIDAN

BOCVANA

BAHAMI

SEEKETSO

SAUBI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO ZARE

DOAMBA

BAKIO

BURUNDI

MWIDOGO

NIYUNGEKO

MASUDI

BUCUMI

HABARUGIRA

BAZONYICA

NIYUBAHWE

Jean KAREKEZI

KAMERUN

NAAH ONDOUA

TCHATCHOUNG

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

NGAYAP

MBASSA NDINE

ELOUMBA MEDJO

DAOUDA

MBANG EKOUTOU

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

NOUGANGA

ČAD

ADJI

TEKILO

DINGAOMAIBE

MOG-NANGAR

AFFONO

GUELPINA

COMOROS

MOHAMED

KONGO, DEMOKRATIČNA REPUBLIKA

MABAYA GIZI AMINE

MUTIRI wa BASHARA

MOLIWA MOLEKO

KONDE VILA-ki-KAKANDA

BASIALA MAKA

KABAMBA WA UMBA

OTSHUMAMPITA ALOKI

EBUA LIHAU

KABWE

VUDISA MBOMGOMPASI

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

LUKUKA

KONGO (Republika)

NDINGA MAKANDA

LIKIBI

DOUMA

NGAMELLA

SLONOKOŠČENA OBALA

ZINSOU

BAUDOUA-KOUADIO

TOURE

SANGANOKO

DŽIBUTI

GOUMANEH

HASSAN

SAID

BOURHAN ALI

EKVATORIALNA GVINEJA

MOHABA MESSU

TORAO OYO

OBAMA NSUE MENGUE

NGUEMA MANANA

NCHAMA ELA

CHEVOLA BOMALA

ERITREJA

TEKLE

ETIOPIJA

DABA WAKJIRA

DESTA

GABON

MILEBOU AUBUSSON MANGOUALA

MOMBO

RISSONGA

LOUNDOU

GAMBIJA

SILLAH

NJIE

KEBBEH

CAMARA

GANA

ASAMOAH

SARKU

OSEI-MENSAH

GVINEJA

SYLLA

DIALLO

SYLLA

DIALLO

GROVOGUI

KENIJA

KEMBI GITURA

JOHNSON

NJIRU

KARWITHA

NDINDIRI

LESOTO

MAHASE-MOILOA

KOTO

MAPHIKE

MOQOLO

MALI

CISSE

HAMATOU

HAIDARA Aïchata CISSE

DIARRASSOUBA

TIMBINE

DIALLO

DIALLO

MAVRETANIJA

EL MOKHTAR

WANE

MARRAKCHY

MINT HAMA OULD GHRIB

MOZAMBIK

MALENDZA

MANUEL

DAVA

MATE

NAMIBIJA

NAHOLO

NGHILEEDELE

MUCHILA

NIGER

ILLO

OUSMANE

TONDY

MAINA

IBRAHIM

ISSAKOU

CAZALICA

NIGERIJA

MADWATTE

IBRAHIM

NSIEGBE

OKORIE

DALHATU

BURAIMO

MAIKASUWA

AUDU

AKPAN

ABDULLAHI

ALHASSAN

PAPUA NOVA GVINEJA

KALINOE, CSM CBE

BALANGETUMA

ME’ALIN

RUANDA

RUGEMA

SENEGAL

TALL

FALL

LO

DIALLO

SECK

SAMBOU

SEJŠELI

FOCK TAVE

VEL

SAMSON

SIERRA LEONE

SORIE

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SOMALIJA

HASSAN

JUŽNA AFRIKA

ROTHKEGEL

SWART

SUDAN

HASSABELRASOUL

ABDELMAGID

OMER

MOHAMED

OSMAN

SURINAM

TJIN A TSOI

WANGSABESARI

NELSON

NAAR

SVAZI

NHLEKO

TANZANIJA

ZUNGU

MWANJELWA

THOMAS

MARWA

MBISE

YAKUBU

NZOWA

VZHODNI TIMOR

BRANCO

SANTOS

FILIPE

MARTINS

TRINIDAD IN TOBAGO

KING-ROUSSEAU

JOSEPH

EDWARDS

UGANDA

BWAMBALE

AKOL

TANNA

MDHVANI

KIBIRIGE

KAWEESA

KAGORO

VANUATU

JOY

ZAMBIJA

KABWE

NGULUBE

MUBANGA

ZIMBABVE

CHIKWINYA

MAHLANGU

CHIPARE

JURU

MASARA

SVET AKP

Mwigulu LAMECK NCHEMBA, namestnik ministra za finance (Tanzanija)

SVET EU

Kiriakos JERONTOPULOS, namestnik ministra za zunanje zadeve (Grčija)

EVROPSKA KOMISIJA

Andris PIEBALGS, komisar za razvoj

EVROPSKA SLUŽBA ZA ZUNANJE DELOVANJE

COSTA PEREIRA, vodja oddelka, Pan-Afrika

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

VERBOVEN

AFRIŠKA UNIJA

IGUEH

GOSPODARSKA SKUPNOST ZAHODNOAFRIŠKIH DRŽAV (ECOWAS)

KABORE

SEKRETARIAT AKP

MUMUNI, generalni sosekretar

SEKRETARIAT EU

AGUIRIANO NALDA, generalni sosekretar

---

(1)  Navzoči 17. marca 2014

(2)  Navzoči 18. marca 2014

(3)  Navzoči19. marca 2014

---

PRILOGA III

AKREDITACIJA NEPARLAMENTARNIH ODPOSLANCEV

Fidži

Peceli Vuniwaqa Vocea

Veleposlanik delegacije Fidžija

---

PRILOGA IV

SPREJETA BESEDILA

RESOLUCIJA (1)

o globalni razširjenosti terorizma: vloga interneta in družbenih medijev

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Strasbourgu (Francija) od 17. do 19. marca 2014, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Strasbourgu (Francija) od 17. do 19. marca 2014,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med AKP in EU iz Cotonouja, zlasti njegovega člena 11A, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med AKP in EU iz Cotonouja, zlasti njegovega člena 11A,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije afriške enotnosti o preprečevanju terorizma in boju proti njemu, sprejete leta 1999, in akcijskega načrta medvladnega srečanja Afriške unije na visoki ravni o preprečevanju terorizma in boju proti njemu, sprejetega leta 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije afriške enotnosti o preprečevanju terorizma in boju proti njemu, sprejete leta 1999, in akcijskega načrta medvladnega srečanja Afriške unije na visoki ravni o preprečevanju terorizma in boju proti njemu, sprejetega leta 2002,

| — | ob upoštevanju sklepov št. 3/04 in 7/06 ministrskega sveta Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi o boju proti rabi interneta za teroristične namene, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov št. 3/04 in 7/06 ministrskega sveta Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi o boju proti rabi interneta za teroristične namene,

| — | ob upoštevanju resolucij št. 1373 (2001), št. 1566 (2004) in št. 1624 (2005) Varnostnega sveta Združenih narodov, ki vsebujejo bistvene elemente mednarodnega pravnega okvira za boj proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij št. 1373 (2001), št. 1566 (2004) in št. 1624 (2005) Varnostnega sveta Združenih narodov, ki vsebujejo bistvene elemente mednarodnega pravnega okvira za boj proti terorizmu,

| — | ob upoštevanju globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu, sprejete 8. septembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu, sprejete 8. septembra 2006,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (AKP–EU/101.544/14/A/fin.); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (AKP–EU/101.544/14/A/fin.);

| A. | ker so teroristične grožnje prisotne po vsem svetu, zlasti v državah AKP in državah članicah EU; |
| --- | --- |

A.

ker so teroristične grožnje prisotne po vsem svetu, zlasti v državah AKP in državah članicah EU;

| B. | ker so lahko politike in ukrepi za boj proti terorizmu učinkoviti le, kadar se izvajajo v skladu z mednarodnim pravom, zlasti mednarodnim pravom na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker so lahko politike in ukrepi za boj proti terorizmu učinkoviti le, kadar se izvajajo v skladu z mednarodnim pravom, zlasti mednarodnim pravom na področju človekovih pravic;

| C. | ker širjenje terorizma krepi raba interneta in družbenih medijev, s pomočjo katerih so struktura in metode terorističnih mrež ter načini njihovega financiranja postali bolj zapleteni, obenem pa jih je težje odkriti; |
| --- | --- |

C.

ker širjenje terorizma krepi raba interneta in družbenih medijev, s pomočjo katerih so struktura in metode terorističnih mrež ter načini njihovega financiranja postali bolj zapleteni, obenem pa jih je težje odkriti;

| D | ker internet in družbeni mediji predstavljajo orodja, ki se lahko uporabijo tako za teroristične namene kot tudi za boj proti širjenju terorizma; ker interneta samega po sebi ne bi smeli obravnavati kot grožnjo; |
| --- | --- |

D

ker internet in družbeni mediji predstavljajo orodja, ki se lahko uporabijo tako za teroristične namene kot tudi za boj proti širjenju terorizma; ker interneta samega po sebi ne bi smeli obravnavati kot grožnjo;

| E. | ker obstaja nova oblika terorizma, uperjena proti storitvam informacijske tehnologije, zlasti storitvam javnih organov, imenovana kibernetski terorizem; |
| --- | --- |

E.

ker obstaja nova oblika terorizma, uperjena proti storitvam informacijske tehnologije, zlasti storitvam javnih organov, imenovana kibernetski terorizem;

| F. | ker teroristične organizacije v vse večji meri uporabljajo internet in družbena omrežja, kot so Facebook, LinkedIn, Viadeo, Twitter in YouTube, da bi novačile, financirale in usposabljale uporabnike interneta in jih spodbujale k širjenju terorizma in k terorističnim dejanjem; |
| --- | --- |

F.

ker teroristične organizacije v vse večji meri uporabljajo internet in družbena omrežja, kot so Facebook, LinkedIn, Viadeo, Twitter in YouTube, da bi novačile, financirale in usposabljale uporabnike interneta in jih spodbujale k širjenju terorizma in k terorističnim dejanjem;

| G. | ker internet predstavlja mednarodno mrežo za takojšnjo komunikacijo in neomejen prostor za interakcijo, ki ga ni mogoče cenzurirati; ker je internet prav tako močno orodje za izsiljevanje in izvajanje pritiska na mnenje mednarodne skupnosti s širjenjem slik, ki prikazujejo usmrtitve ali zlorabe talcev; |
| --- | --- |

G.

ker internet predstavlja mednarodno mrežo za takojšnjo komunikacijo in neomejen prostor za interakcijo, ki ga ni mogoče cenzurirati; ker je internet prav tako močno orodje za izsiljevanje in izvajanje pritiska na mnenje mednarodne skupnosti s širjenjem slik, ki prikazujejo usmrtitve ali zlorabe talcev;

| H. | ker kibernetski terorizem terorističnim skupinam omogoča, da navezujejo in vzdržujejo stike, ne da bi jih pri tem fizično ovirale meje, zaradi česar se je zmanjšala njihova potreba po bazah in zatočiščih znotraj držav; ker je zaradi tega nadnacionalega značaja potreben usklajen odziv držav na to grožnjo; |
| --- | --- |

H.

ker kibernetski terorizem terorističnim skupinam omogoča, da navezujejo in vzdržujejo stike, ne da bi jih pri tem fizično ovirale meje, zaradi česar se je zmanjšala njihova potreba po bazah in zatočiščih znotraj držav; ker je zaradi tega nadnacionalega značaja potreben usklajen odziv držav na to grožnjo;

| I. | ker teroristične skupine v vse večji meri uporabljajo nove informacijske tehnologije za širjenje svojih avdiovizualnih posnetkov, katerih namen je izražati ideologijo skupine, za sejanje strahu v javnosti, prepoznavanje, novačenje in radikalizacijo morebitnih članov, da bi postali prihodnji bojevniki, zbiranje in prenos sredstev, organizacijo terorističnih dejanj in spodbujanje ljudi k terorističnim dejanjem; |
| --- | --- |

I.

ker teroristične skupine v vse večji meri uporabljajo nove informacijske tehnologije za širjenje svojih avdiovizualnih posnetkov, katerih namen je izražati ideologijo skupine, za sejanje strahu v javnosti, prepoznavanje, novačenje in radikalizacijo morebitnih članov, da bi postali prihodnji bojevniki, zbiranje in prenos sredstev, organizacijo terorističnih dejanj in spodbujanje ljudi k terorističnim dejanjem;

| J. | ker poleg tega teroristične skupine uporabljajo internet in družbene medije za vzdrževanje stikov s svojimi operativnimi infrastrukturami, ki so pogosto medsebojno zelo oddaljene, za prenos znanja na področju izdelave bomb in raket ter za zbiranje donacij; |
| --- | --- |

J.

ker poleg tega teroristične skupine uporabljajo internet in družbene medije za vzdrževanje stikov s svojimi operativnimi infrastrukturami, ki so pogosto medsebojno zelo oddaljene, za prenos znanja na področju izdelave bomb in raket ter za zbiranje donacij;

| K. | ker uporabo interneta in družbenih medijev za teroristične namene spodbuja dejstvo, da demokratične države zaradi želje po zaščiti svobode govora na splošno nerade ukrepajo in se obotavljajo pri sprejemanju učinkovitih ukrepov proti spletnim stranem, ki širijo radikalne ideologije in zagovarjajo nestrpnost, sovraštvo in nasilje; |
| --- | --- |

K.

ker uporabo interneta in družbenih medijev za teroristične namene spodbuja dejstvo, da demokratične države zaradi želje po zaščiti svobode govora na splošno nerade ukrepajo in se obotavljajo pri sprejemanju učinkovitih ukrepov proti spletnim stranem, ki širijo radikalne ideologije in zagovarjajo nestrpnost, sovraštvo in nasilje;

| L. | ker lahko številni socialno-gospodarski in politični dejavniki, kot so revščina, brezposelnost mladih, izključenost iz družbe, nestrpnost, pomanjkanje izobrazbe, socialne krivice, konflikti in slabo upravljanje, predstavljajo plodna tla za radikalizacijo; |
| --- | --- |

L.

ker lahko številni socialno-gospodarski in politični dejavniki, kot so revščina, brezposelnost mladih, izključenost iz družbe, nestrpnost, pomanjkanje izobrazbe, socialne krivice, konflikti in slabo upravljanje, predstavljajo plodna tla za radikalizacijo;

| M | ker terorizem v vseh svojih pojavnih oblikah predstavlja eno najresnejših groženj mednarodnemu miru in varnosti, zaradi česar je nujno potrebno, da se z njim spopademo z vsemi sredstvi, ki so skladna z Ustanovno listino Združenih narodov, mednarodnim pravom na področju človekovih pravic in mednarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

M

ker terorizem v vseh svojih pojavnih oblikah predstavlja eno najresnejših groženj mednarodnemu miru in varnosti, zaradi česar je nujno potrebno, da se z njim spopademo z vsemi sredstvi, ki so skladna z Ustanovno listino Združenih narodov, mednarodnim pravom na področju človekovih pravic in mednarodnim humanitarnim pravom;

| N. | ker resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1624 (2005) države članice poziva, naj sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni in ustrezni ter v skladu z njihovimi obveznostmi po mednarodnem pravu, da z zakonom prepovejo spodbujanje k terorističnim dejanjem in tako spodbujanje preprečijo; |
| --- | --- |

N.

ker resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1624 (2005) države članice poziva, naj sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni in ustrezni ter v skladu z njihovimi obveznostmi po mednarodnem pravu, da z zakonom prepovejo spodbujanje k terorističnim dejanjem in tako spodbujanje preprečijo;

| O. | ker je potrebno ponovno potrditi zaveze, ki so jih države članice sprejele v okviru globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu, zlasti za usklajevanje prizadevanj na mednarodni in regionalni ravni za boj proti terorizmu v vseh njegovih pojavnih oblikah na internetu in za uporabo interneta kot orodja za preprečevanje širjenja terorizma; |
| --- | --- |

O.

ker je potrebno ponovno potrditi zaveze, ki so jih države članice sprejele v okviru globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu, zlasti za usklajevanje prizadevanj na mednarodni in regionalni ravni za boj proti terorizmu v vseh njegovih pojavnih oblikah na internetu in za uporabo interneta kot orodja za preprečevanje širjenja terorizma;

| 1. | poziva države AKP in države članice EU, naj izpolnjujejo svoje obveznosti iz resolucij Varnostnega sveta ZN št. 1373, št. 1566 in št. 1624; |
| --- | --- |

1.

poziva države AKP in države članice EU, naj izpolnjujejo svoje obveznosti iz resolucij Varnostnega sveta ZN št. 1373, št. 1566 in št. 1624;

| 2. | poziva države AKP in države članice EU, naj v celoti sodelujejo z odborom za boj proti terorizmu, ustanovljenim z resolucijo št. 1373 (2001), in odborom, ustanovljenim z resolucijo št. 1540 (2004), ta dva odbora pa nadalje poziva, naj okrepita medsebojno sodelovanje; |
| --- | --- |

2.

poziva države AKP in države članice EU, naj v celoti sodelujejo z odborom za boj proti terorizmu, ustanovljenim z resolucijo št. 1373 (2001), in odborom, ustanovljenim z resolucijo št. 1540 (2004), ta dva odbora pa nadalje poziva, naj okrepita medsebojno sodelovanje;

| 3. | poziva države AKP in države članice EU, naj sodelujejo, da bi izboljšale nadzor dejavnosti terorističnih organizacij; države AKP in države članice EU poziva tudi, naj razvijejo načine sodelovanja za preprečevanje terorističnih dejanj in tako spodbujajo učinkovit boj proti terorizmu, zlasti z omogočanjem izmenjave informacij prek ustreznih formalnih komunikacijskih poti; |
| --- | --- |

3.

poziva države AKP in države članice EU, naj sodelujejo, da bi izboljšale nadzor dejavnosti terorističnih organizacij; države AKP in države članice EU poziva tudi, naj razvijejo načine sodelovanja za preprečevanje terorističnih dejanj in tako spodbujajo učinkovit boj proti terorizmu, zlasti z omogočanjem izmenjave informacij prek ustreznih formalnih komunikacijskih poti;

| 4. | poziva države AKP in države članice EU, ki tega še niso storile, naj v okviru svojih vlad vzpostavijo enote za preprečevanje raznovrstnega terorizma in boj proti njemu, da bi izboljšale sodelovanje med službami in vzdrževale odnose z mednarodnimi, regionalnimi in podregionalnimi kontaktnimi točkami, pri tem pa zagotavljale svobodo govora državljanov in njihovo pravico do sodelovanja v trdni demokratični opoziciji in razpravah; poziva države, naj okrepijo zmogljivosti za omrežni nadzor, vključno prek tesnejšega sodelovanja z univerzami, na katerih se izobražujejo strokovnjaki na tem področju; |
| --- | --- |

4.

poziva države AKP in države članice EU, ki tega še niso storile, naj v okviru svojih vlad vzpostavijo enote za preprečevanje raznovrstnega terorizma in boj proti njemu, da bi izboljšale sodelovanje med službami in vzdrževale odnose z mednarodnimi, regionalnimi in podregionalnimi kontaktnimi točkami, pri tem pa zagotavljale svobodo govora državljanov in njihovo pravico do sodelovanja v trdni demokratični opoziciji in razpravah; poziva države, naj okrepijo zmogljivosti za omrežni nadzor, vključno prek tesnejšega sodelovanja z univerzami, na katerih se izobražujejo strokovnjaki na tem področju;

| 5. | poziva Evropsko komisijo in mednarodne organizacije, kot so Odbor ZN za boj proti terorizmu, Interpol, Urad ZN za droge in kriminal in Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), naj državam AKP nudijo potrebno pomoč, da bi slednje okrepile zmogljivosti za preprečevanje terorizma in boj proti njemu; |
| --- | --- |

5.

poziva Evropsko komisijo in mednarodne organizacije, kot so Odbor ZN za boj proti terorizmu, Interpol, Urad ZN za droge in kriminal in Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), naj državam AKP nudijo potrebno pomoč, da bi slednje okrepile zmogljivosti za preprečevanje terorizma in boj proti njemu;

| 6. | poziva države AKP in države članice EU k izmenjavi informacij o uporabi interneta za teroristične namene in k sodelovanju pri oblikovanju učinkovitih načinov za spopadanje s to grožnjo; |
| --- | --- |

6.

poziva države AKP in države članice EU k izmenjavi informacij o uporabi interneta za teroristične namene in k sodelovanju pri oblikovanju učinkovitih načinov za spopadanje s to grožnjo;

| 7. | poziva k nadzoru spletnih strani, ki spodbujajo sovraštvo ter širijo teroristične zamisli ter informacije in obveščevalne podatke o terorističnih dejanjih in dejavnostih, ter poziva, naj bo ta nadzor pregleden, zbrani podatki pa zaščiteni; |
| --- | --- |

7.

poziva k nadzoru spletnih strani, ki spodbujajo sovraštvo ter širijo teroristične zamisli ter informacije in obveščevalne podatke o terorističnih dejanjih in dejavnostih, ter poziva, naj bo ta nadzor pregleden, zbrani podatki pa zaščiteni;

| 8. | poudarja, da je internet izredno dragoceno orodje, ki državljanom omogoča izražanje in zagovarjanje njihovih stališč, dostop do informacij in uveljavljanje pravic, ter da je odlično sredstvo za komuniciranje, odpiranje svetu in osebno obogatitev; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je internet izredno dragoceno orodje, ki državljanom omogoča izražanje in zagovarjanje njihovih stališč, dostop do informacij in uveljavljanje pravic, ter da je odlično sredstvo za komuniciranje, odpiranje svetu in osebno obogatitev;

| 9. | poziva države AKP in države članice EU, naj sprejmejo zakonodajo, s katero bodo vzpostavile učinkovite, pregledne in demokratične postopke, ki jim bodo omogočili, da hitro zaprejo spletne strani, ki služijo interesom teroristov; |
| --- | --- |

9.

poziva države AKP in države članice EU, naj sprejmejo zakonodajo, s katero bodo vzpostavile učinkovite, pregledne in demokratične postopke, ki jim bodo omogočili, da hitro zaprejo spletne strani, ki služijo interesom teroristov;

| 10. | poudarja, da glede na težavnost uveljavljanja zakonodaje na internetu zgolj sprejemanje zakonodaje za boj proti širjenju terorizma prek interneta in družbenih medijev ne zadostuje, zato poziva države AKP in države članice EU, naj se osredotočijo na preprečevanje in obveščanje, zlasti kar zadeva mlade, da bi slednji postali odgovorni in obveščeni uporabniki, pa tudi kar zadeva posameznike, ki so neposredno ali posredno dejavni na področju državne varnosti in katerih osebni podatki, objavljeni na internetu, bi se lahko uporabili v teroristične namene; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da glede na težavnost uveljavljanja zakonodaje na internetu zgolj sprejemanje zakonodaje za boj proti širjenju terorizma prek interneta in družbenih medijev ne zadostuje, zato poziva države AKP in države članice EU, naj se osredotočijo na preprečevanje in obveščanje, zlasti kar zadeva mlade, da bi slednji postali odgovorni in obveščeni uporabniki, pa tudi kar zadeva posameznike, ki so neposredno ali posredno dejavni na področju državne varnosti in katerih osebni podatki, objavljeni na internetu, bi se lahko uporabili v teroristične namene;

| 11. | poziva države AKP, države članice EU in Komisijo, naj sodelujejo s pomembnimi skupinami znotraj internetnega sektorja, da bi poiskale načine za boj proti rabi interneta za teroristične namene in nadzorovale, pa tudi preprečevale, novačenje uporabnikov, obenem pa spoštovale pravico posameznikov do zasebnosti in njihovo svobodo govora; poudarja, da imajo tudi države in mednarodne organizacije možnost, da v večji meri uporabljajo internet in družbene medije za razširjanje sporočil, ki poudarjajo vrednote, ki so v nasprotju z vrednotami terorističnih skupin, da bi se borile proti radikalizaciji; |
| --- | --- |

11.

poziva države AKP, države članice EU in Komisijo, naj sodelujejo s pomembnimi skupinami znotraj internetnega sektorja, da bi poiskale načine za boj proti rabi interneta za teroristične namene in nadzorovale, pa tudi preprečevale, novačenje uporabnikov, obenem pa spoštovale pravico posameznikov do zasebnosti in njihovo svobodo govora; poudarja, da imajo tudi države in mednarodne organizacije možnost, da v večji meri uporabljajo internet in družbene medije za razširjanje sporočil, ki poudarjajo vrednote, ki so v nasprotju z vrednotami terorističnih skupin, da bi se borile proti radikalizaciji;

| 12. | poziva vlade, naj izvajajo strog nadzor, da bi preprečile, da bi donacije človekoljubnim organizacijam in združenjem postale vir financiranja terorističnih dejavnosti; |
| --- | --- |

12.

poziva vlade, naj izvajajo strog nadzor, da bi preprečile, da bi donacije človekoljubnim organizacijam in združenjem postale vir financiranja terorističnih dejavnosti;

| 13. | poziva vse države, naj brez zadržkov sodelujejo pri protiterorističnih ukrepih v skladu s svojimi obveznostmi po mednarodnem pravu; |
| --- | --- |

13.

poziva vse države, naj brez zadržkov sodelujejo pri protiterorističnih ukrepih v skladu s svojimi obveznostmi po mednarodnem pravu;

| 14. | poziva pristojne mednarodne, regionalne in podregionalne organizacije, naj okrepijo mednarodno sodelovanje na področju boja proti terorizmu in svoje sodelovanje z Združenimi narodi, zlasti odborom za boj proti terorizmu, da bi spodbudile polno in čimprejšnje izvajanje Resolucije št. 1373 (2001); spodbuja države članice EU in države AKP, naj vzdržujejo redne stike s posebnim poročevalcem ZN za uveljavljanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu in mu predložijo vabila; |
| --- | --- |

14.

poziva pristojne mednarodne, regionalne in podregionalne organizacije, naj okrepijo mednarodno sodelovanje na področju boja proti terorizmu in svoje sodelovanje z Združenimi narodi, zlasti odborom za boj proti terorizmu, da bi spodbudile polno in čimprejšnje izvajanje Resolucije št. 1373 (2001); spodbuja države članice EU in države AKP, naj vzdržujejo redne stike s posebnim poročevalcem ZN za uveljavljanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu in mu predložijo vabila;

| 15. | poudarja potrebo po nadaljnji krepitvi programov za boj proti revščini in marginalizaciji ter po spodbujanju reševanja konfliktov, da bi ustavili proces poglabljanja ranljivosti nekaterih delov družbe, ki bi bili sicer iz obupa naklonjeni propagandi in miselnosti ekstremističnih skupin; |
| --- | --- |

15.

poudarja potrebo po nadaljnji krepitvi programov za boj proti revščini in marginalizaciji ter po spodbujanju reševanja konfliktov, da bi ustavili proces poglabljanja ranljivosti nekaterih delov družbe, ki bi bili sicer iz obupa naklonjeni propagandi in miselnosti ekstremističnih skupin;

| 16. | poziva vse javne in zasebne organizacije na avdiovizualnem področju, naj v svoje produkcije vključijo vsebine, katerih namen je javnost obveščati o nevarnostih, ki jih predstavlja propaganda radikalnih skupin, in se boriti proti destruktivnim in ekstremističnim zamislim, ki spremljajo tovrstno propagando; |
| --- | --- |

16.

poziva vse javne in zasebne organizacije na avdiovizualnem področju, naj v svoje produkcije vključijo vsebine, katerih namen je javnost obveščati o nevarnostih, ki jih predstavlja propaganda radikalnih skupin, in se boriti proti destruktivnim in ekstremističnim zamislim, ki spremljajo tovrstno propagando;

| 17. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Afriški uniji, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi in regionalnim organizacijam držav AKP. |
| --- | --- |

17.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Afriški uniji, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi in regionalnim organizacijam držav AKP.

RESOLUCIJA (2)

o regionalnem povezovanju in posodobitvi carinskih postopkov za trajnostni razvoj držav AKP v sodelovanju z EU

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Strasbourgu (Francija) od 17. do 19. marca 2014, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Strasbourgu (Francija) od 17. do 19. marca 2014,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (Sporazum iz Cotonouja), zlasti členov 36 in 37 tega sporazuma, ter njegovih revizij iz let 2005 (3) in 2010 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (Sporazum iz Cotonouja), zlasti členov 36 in 37 tega sporazuma, ter njegovih revizij iz let 2005 (3) in 2010 (4),

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja, ki so jo sprejeli ZN, z dne 18. septembra 2000, ki skupaj z mednarodno skupnostjo določa razvojne cilje tisočletja kot cilje za odpravo revščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja, ki so jo sprejeli ZN, z dne 18. septembra 2000, ki skupaj z mednarodno skupnostjo določa razvojne cilje tisočletja kot cilje za odpravo revščine,

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ (COM(2011) 637) in z naslovom „Prihodnji pristop k proračunski podpori EU za tretje države“ (COM(2011) 638), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ (COM(2011) 637) in z naslovom „Prihodnji pristop k proračunski podpori EU za tretje države“ (COM(2011) 638),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Sveta o izvajanju 11. Evropskega razvojnega sklada (COM(2013) 445), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Sveta o izvajanju 11. Evropskega razvojnega sklada (COM(2013) 445),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1528/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1528/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1207/2001 z dne 11. junija 2001 o postopkih za olajšanje izdajanja potrdil o gibanju blaga EUR.1, izdelave izjav na računih in obrazcev EUR.2 ter izdaje nekaterih dovoljenj za pooblaščenega izvoznika v skladu z določbami, ki urejajo preferencialno trgovino med Evropsko skupnostjo in nekaterimi državami ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 3351/83 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1207/2001 z dne 11. junija 2001 o postopkih za olajšanje izdajanja potrdil o gibanju blaga EUR.1, izdelave izjav na računih in obrazcev EUR.2 ter izdaje nekaterih dovoljenj za pooblaščenega izvoznika v skladu z določbami, ki urejajo preferencialno trgovino med Evropsko skupnostjo in nekaterimi državami ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 3351/83 (7),

| — | ob upoštevanju smernic Skupnosti o uporabi določb o veljavnosti potrdil o poreklu blaga znotraj Skupnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Skupnosti o uporabi določb o veljavnosti potrdil o poreklu blaga znotraj Skupnosti,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o določitvi pogojev v okviru preferencialnih tarifnih režimov za obveščanje gospodarskih subjektov in uprav držav članic v primeru upravičenega dvoma glede porekla blaga (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o določitvi pogojev v okviru preferencialnih tarifnih režimov za obveščanje gospodarskih subjektov in uprav držav članic v primeru upravičenega dvoma glede porekla blaga (8),

| — | ob upoštevanju priročnika Svetovne banke o posodobitvi carinskih postopkov, objavljenega leta 2005 (različica v francoskem jeziku je bila objavljena leta 2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priročnika Svetovne banke o posodobitvi carinskih postopkov, objavljenega leta 2005 (različica v francoskem jeziku je bila objavljena leta 2007),

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (9),

| — | ob upoštevanju Kodeksa ZN za trgovinske in prometne lokacije (UN/LOCODE) in njegovih vsakoletnih posodobitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Kodeksa ZN za trgovinske in prometne lokacije (UN/LOCODE) in njegovih vsakoletnih posodobitev,

| — | ob upoštevanju oznak HS v okviru orodja Customs Quick Tool za preverjanje snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju oznak HS v okviru orodja Customs Quick Tool za preverjanje snovi, ki tanjšajo ozonski plašč,

| — | ob upoštevanju dokumenta OECD iz julija 2012 z naslovom „Tax administration: detecting corruption“ (Davčna uprava: odkrivanje korupcije), izdanega kot del pobude CleanBiz (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta OECD iz julija 2012 z naslovom „Tax administration: detecting corruption“ (Davčna uprava: odkrivanje korupcije), izdanega kot del pobude CleanBiz (10),

| — | ob upoštevanju osme konference Svetovne carinske organizacije o partnerstvu pri akademskem raziskovanju in razvoju na področju carine, ki je potekala na mednarodnem inštitutu za poslovne in pravne vede pri nacionalni raziskovalni univerzi v Sankt Peterburgu od 18. do 20. septembra 2013 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osme konference Svetovne carinske organizacije o partnerstvu pri akademskem raziskovanju in razvoju na področju carine, ki je potekala na mednarodnem inštitutu za poslovne in pravne vede pri nacionalni raziskovalni univerzi v Sankt Peterburgu od 18. do 20. septembra 2013 (11),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 450/2008 o carinskem zakoniku Skupnosti (Modernizirani carinski zakonik) glede datuma začetka njene uporabe (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 450/2008 o carinskem zakoniku Skupnosti (Modernizirani carinski zakonik) glede datuma začetka njene uporabe (12),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 (13),

| — | ob upoštevanju sporazuma STO o izvajanju člena VII (carinsko vrednotenje) (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma STO o izvajanju člena VII (carinsko vrednotenje) (14),

| — | ob upoštevanju sporazuma STO o pravilih o poreklu (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma STO o pravilih o poreklu (15),

| — | ob upoštevanju dokumenta Svetovne carinske organizacije z naslovom „Customs in the 21st Century“ (Carina v 21. stoletju) in resolucije Sveta za carinsko sodelovanje iz junija 2009 o stalnem odzivanju Svetovne carinske organizacije na svetovno gospodarsko krizo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Svetovne carinske organizacije z naslovom „Customs in the 21st Century“ (Carina v 21. stoletju) in resolucije Sveta za carinsko sodelovanje iz junija 2009 o stalnem odzivanju Svetovne carinske organizacije na svetovno gospodarsko krizo,

| — | ob upoštevanju opombe pod črto št. 14 k členu 51 Sporazuma TRIPS STO o „blagu s ponarejeno znamko“ in „piratskem avtorskem blagu“ (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju opombe pod črto št. 14 k členu 51 Sporazuma TRIPS STO o „blagu s ponarejeno znamko“ in „piratskem avtorskem blagu“ (16),

| — | ob upoštevanju konference CIAT o krepitvi odnosov med carinskimi in davčnimi organi za boj proti davčnim goljufijam, ki je potekala v Nairobiju (Kenija) od 9. do 12. septembra 2013 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference CIAT o krepitvi odnosov med carinskimi in davčnimi organi za boj proti davčnim goljufijam, ki je potekala v Nairobiju (Kenija) od 9. do 12. septembra 2013 (17),

| — | ob upoštevanju ministrske deklaracije in sklepov devete ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije, ki je potekala na Baliju od 3. do 6. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske deklaracije in sklepov devete ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije, ki je potekala na Baliju od 3. do 6. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske, finančne in trgovinske zadeve (AKP–EU/101.547/14/fin.); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske, finančne in trgovinske zadeve (AKP–EU/101.547/14/fin.);

| A. | ker igra carina pomembno vlogo pri pobiranju dajatev na trgovino z blagom, ki predstavljajo bistven vir prihodkov javnega proračuna, zlasti v državah, ki se spopadajo z visokimi ravnmi primanjkljaja in javnega dolga, med katere spada tudi večina držav AKP; |
| --- | --- |

A.

ker igra carina pomembno vlogo pri pobiranju dajatev na trgovino z blagom, ki predstavljajo bistven vir prihodkov javnega proračuna, zlasti v državah, ki se spopadajo z visokimi ravnmi primanjkljaja in javnega dolga, med katere spada tudi večina držav AKP;

| B. | ker bi moral eden od ciljev v okviru 11. Evropskega razvojnega sklada (2014–2020) zajemati izboljšanje in okrepitev tehnične pomoči in izmenjave najboljših praks na področju carine; |
| --- | --- |

B.

ker bi moral eden od ciljev v okviru 11. Evropskega razvojnega sklada (2014–2020) zajemati izboljšanje in okrepitev tehnične pomoči in izmenjave najboljših praks na področju carine;

| C. | ker okrepitev regionalnega povezovanja v okviru AKP, vključno z vzpostavitvijo in vzdrževanjem carinskih unij, zahteva preudarno posodobitev carinskih postopkov, dobro upravljanje, preglednost v carinskih in davčnih zadevah ter učinkovit zakonodajni okvir za oblikovanje in izvajanje instrumentov trgovinske zaščite; |
| --- | --- |

C.

ker okrepitev regionalnega povezovanja v okviru AKP, vključno z vzpostavitvijo in vzdrževanjem carinskih unij, zahteva preudarno posodobitev carinskih postopkov, dobro upravljanje, preglednost v carinskih in davčnih zadevah ter učinkovit zakonodajni okvir za oblikovanje in izvajanje instrumentov trgovinske zaščite;

| D. | ker je treba posodobitev carinskih postopkov izvesti na pregleden način z vključitvijo parlamentov in domačih deležnikov in ker bi moral postopek posodobitve vključevati zaposlovanje in usposabljanje strokovnjakov na področju carine, ustrezno tehnično infrastrukturo, vključno s povezljivostjo IKT, in okrepljeno institucionalno zmogljivost carinskih organov za izvrševanje; |
| --- | --- |

D.

ker je treba posodobitev carinskih postopkov izvesti na pregleden način z vključitvijo parlamentov in domačih deležnikov in ker bi moral postopek posodobitve vključevati zaposlovanje in usposabljanje strokovnjakov na področju carine, ustrezno tehnično infrastrukturo, vključno s povezljivostjo IKT, in okrepljeno institucionalno zmogljivost carinskih organov za izvrševanje;

| E. | ker je treba reforme na nacionalni ravni in regionalne pobude za povezovanje v carinskem sektorju izvajati v sinergiji s prizadevanji za spodbujanje trgovine v okviru večstranskega sistema STO; |
| --- | --- |

E.

ker je treba reforme na nacionalni ravni in regionalne pobude za povezovanje v carinskem sektorju izvajati v sinergiji s prizadevanji za spodbujanje trgovine v okviru večstranskega sistema STO;

| F. | ker bo hitro in celostno izvajanje določb sporazuma o lajšanju trgovine, sklenjenega na deveti ministrski konferenci STO na Baliju, pomagalo posodobiti carinske režime in pospešiti trgovinske postopke ter izboljšati trgovinsko izmenjavo; |
| --- | --- |

F.

ker bo hitro in celostno izvajanje določb sporazuma o lajšanju trgovine, sklenjenega na deveti ministrski konferenci STO na Baliju, pomagalo posodobiti carinske režime in pospešiti trgovinske postopke ter izboljšati trgovinsko izmenjavo;

| G. | ker bi morali biti posodobljeni carinski postopki potrošniku prijazni, da bi prispevali k boju proti ponarejenemu in piratskemu blagu, in tako pomagati potrošnikom pri ozaveščenem odločanju in izboljšanju njihove varnosti; |
| --- | --- |

G.

ker bi morali biti posodobljeni carinski postopki potrošniku prijazni, da bi prispevali k boju proti ponarejenemu in piratskemu blagu, in tako pomagati potrošnikom pri ozaveščenem odločanju in izboljšanju njihove varnosti;

| H. | ker je za učinkovite carinske postopke potrebno zmanjšati birokracijo, nepotrebna upravna bremena in povezane stroške ter ustvariti enake konkurenčne pogoje v primerjavi z drugimi trgovinskimi partnerji, kar bi posledično prispevalo tako k regionalnemu povezovanju kot k uspešni trgovini med državami AKP in državami članicami EU; |
| --- | --- |

H.

ker je za učinkovite carinske postopke potrebno zmanjšati birokracijo, nepotrebna upravna bremena in povezane stroške ter ustvariti enake konkurenčne pogoje v primerjavi z drugimi trgovinskimi partnerji, kar bi posledično prispevalo tako k regionalnemu povezovanju kot k uspešni trgovini med državami AKP in državami članicami EU;

| I. | ker Komisija zahteva, da se sporazumi o sodelovanju na področju carine sklepajo z državami in regijami, da bi spodbujali kumulacijo na različnih ravneh, in ker pravila sistema splošnih preferencialov o izvoru ne omogočajo polne kumulacije postavk 1–24 nomenklature harmoniziranega sistema, čeprav ravno te predstavljajo proizvode, pri katerih imajo številne najmanj razvite države AKP primerjalno in konkurenčno prednost, kar zadeva izvoz; |
| --- | --- |

I.

ker Komisija zahteva, da se sporazumi o sodelovanju na področju carine sklepajo z državami in regijami, da bi spodbujali kumulacijo na različnih ravneh, in ker pravila sistema splošnih preferencialov o izvoru ne omogočajo polne kumulacije postavk 1–24 nomenklature harmoniziranega sistema, čeprav ravno te predstavljajo proizvode, pri katerih imajo številne najmanj razvite države AKP primerjalno in konkurenčno prednost, kar zadeva izvoz;

| 1. | pozdravlja okrepljeno vlogo carinskih uprav, in sicer ne le pri uveljavljanju ukrepov, temveč tudi pri odkrivanju morebitnih kaznivih dejanj, zlasti kaznivih dejanj, povezanih s trgovino z ljudmi, in poudarja potrebo po boju proti kaznivim dejanjem na področju carinskih dajatev in nepravilnostim, vključno s podkupovanjem; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja okrepljeno vlogo carinskih uprav, in sicer ne le pri uveljavljanju ukrepov, temveč tudi pri odkrivanju morebitnih kaznivih dejanj, zlasti kaznivih dejanj, povezanih s trgovino z ljudmi, in poudarja potrebo po boju proti kaznivim dejanjem na področju carinskih dajatev in nepravilnostim, vključno s podkupovanjem;

| 2. | meni, da bi imele države AKP pomembne koristi od krepitve carinskih organov z namenom spodbujanja uresničevanja ciljev na področju regionalnega povezovanja; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi imele države AKP pomembne koristi od krepitve carinskih organov z namenom spodbujanja uresničevanja ciljev na področju regionalnega povezovanja;

| 3. | poudarja pomembno vlogo regionalnih carinskih unij pri spodbujanju trgovine znotraj regij; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomembno vlogo regionalnih carinskih unij pri spodbujanju trgovine znotraj regij;

| 4. | priznava, da so carinske dajatve pomemben vir prihodka javnih proračunov držav AKP, vendar ne bi smele predstavljati edinega vira prihodka; poudarja, da bi odpravo tarif ali zmanjšanje carinskih dajatev lahko izravnali z večjim obsegom trgovanja, diverzifikacijo fiskalnih prihodkov in višjimi prispevki iz BND; |
| --- | --- |

4.

priznava, da so carinske dajatve pomemben vir prihodka javnih proračunov držav AKP, vendar ne bi smele predstavljati edinega vira prihodka; poudarja, da bi odpravo tarif ali zmanjšanje carinskih dajatev lahko izravnali z večjim obsegom trgovanja, diverzifikacijo fiskalnih prihodkov in višjimi prispevki iz BND;

| 5. | izreka priznanje državam OECD, ki so prepoznale pomen davka na dodano vrednost (DDV) pri ustvarjanju prihodka na pregleden način, in poziva države članice EU, naj zagotovijo tehnično pomoč partnerskim državam AKP, ki uvajajo davke na potrošnjo s široko osnovo, da bi spodbujale spoštovanje smernic OECD glede davka na dodano vrednost oziroma davka na blago in storitve; poudarja, da v okviru liberalizacije mednarodne trgovine uvedba DDV predstavlja eno od bolj zaželenih možnosti za nadomestitev carinskih dajatev; |
| --- | --- |

5.

izreka priznanje državam OECD, ki so prepoznale pomen davka na dodano vrednost (DDV) pri ustvarjanju prihodka na pregleden način, in poziva države članice EU, naj zagotovijo tehnično pomoč partnerskim državam AKP, ki uvajajo davke na potrošnjo s široko osnovo, da bi spodbujale spoštovanje smernic OECD glede davka na dodano vrednost oziroma davka na blago in storitve; poudarja, da v okviru liberalizacije mednarodne trgovine uvedba DDV predstavlja eno od bolj zaželenih možnosti za nadomestitev carinskih dajatev;

| 6. | meni, da morajo spremembe preferencialnih pravil o poreklu v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu upoštevati učinke na gospodarstvo posamezne države AKP, opredeljene z zadevno analizo stroškov in koristi; meni, da je treba metode izračuna za določitev izvora na podlagi dodane vrednosti temeljito analizirati z vidika stroškov in koristi, ki jih prinašajo državam članicam EU in državam AKP; |
| --- | --- |

6.

meni, da morajo spremembe preferencialnih pravil o poreklu v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu upoštevati učinke na gospodarstvo posamezne države AKP, opredeljene z zadevno analizo stroškov in koristi; meni, da je treba metode izračuna za določitev izvora na podlagi dodane vrednosti temeljito analizirati z vidika stroškov in koristi, ki jih prinašajo državam članicam EU in državam AKP;

| 7. | zato poziva EU kot največjo donatorico uradne razvojne pomoči državam AKP in vlade držav prejemnic, naj se osredotočijo na zagotavljanje, da bodo na voljo zadostna proračunska sredstva, in poziva k večji preglednosti in odgovornosti carinskih organov, da bi izboljšali učinkovitost njihovega vsakodnevnega delovanja in okrepili splošen pozitiven učinek, ki ga imajo na razvoj čezmejnih, dvostranskih in večstranskih zakonitih trgovinskih tokov; |
| --- | --- |

7.

zato poziva EU kot največjo donatorico uradne razvojne pomoči državam AKP in vlade držav prejemnic, naj se osredotočijo na zagotavljanje, da bodo na voljo zadostna proračunska sredstva, in poziva k večji preglednosti in odgovornosti carinskih organov, da bi izboljšali učinkovitost njihovega vsakodnevnega delovanja in okrepili splošen pozitiven učinek, ki ga imajo na razvoj čezmejnih, dvostranskih in večstranskih zakonitih trgovinskih tokov;

| 8. | poudarja, da bi EU morala, v kolikor bo za to naprošena, podpreti reforme in posodobitve carinskih postopkov s posredovanjem strokovnega znanja in najboljših praks na področju carinskega sodelovanja ter z optimizacijo sredstev in instrumentov v okviru obstoječega okvira; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi EU morala, v kolikor bo za to naprošena, podpreti reforme in posodobitve carinskih postopkov s posredovanjem strokovnega znanja in najboljših praks na področju carinskega sodelovanja ter z optimizacijo sredstev in instrumentov v okviru obstoječega okvira;

| 9. | pozdravlja izmenjavo najboljših praks na področju posodobitve carinskih sistemov in spodbujanja trgovine med Evropsko unijo in državami AKP; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja izmenjavo najboljših praks na področju posodobitve carinskih sistemov in spodbujanja trgovine med Evropsko unijo in državami AKP;

| 10. | poudarja, da carina prispeva k učinkovitemu in uspešnemu upravljanju mej, kar je ključnega pomena za spodbujanje trgovine in zmanjšanje stroškov trgovanja ter posledično izboljšanje konkurenčnosti države, in da v 21. stoletju glavna naloga carine namesto fizičnega nadzora pošiljk ob uvozu postaja preverjanje blaga po sprostitvi s pomočjo nadzornih orodij na podlagi revizije, zaradi česar je potreba po dobro zasnovani podpori IKT vse večja; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da carina prispeva k učinkovitemu in uspešnemu upravljanju mej, kar je ključnega pomena za spodbujanje trgovine in zmanjšanje stroškov trgovanja ter posledično izboljšanje konkurenčnosti države, in da v 21. stoletju glavna naloga carine namesto fizičnega nadzora pošiljk ob uvozu postaja preverjanje blaga po sprostitvi s pomočjo nadzornih orodij na podlagi revizije, zaradi česar je potreba po dobro zasnovani podpori IKT vse večja;

| 11. | je prepričana, da je dobro delujoča carina bistven element trajnostnega razvoja, ki med drugim omogoča sodelovanje zasebnega sektorja v realnem gospodarstvu, regionalno kohezijo in povezovanje trgov prek čezmejnega sodelovanja ter razvoj odprte in pravične trgovine, skladne s STO; |
| --- | --- |

11.

je prepričana, da je dobro delujoča carina bistven element trajnostnega razvoja, ki med drugim omogoča sodelovanje zasebnega sektorja v realnem gospodarstvu, regionalno kohezijo in povezovanje trgov prek čezmejnega sodelovanja ter razvoj odprte in pravične trgovine, skladne s STO;

| 12. | meni, da bi se morali praktični ukrepi za posodobitev carinskih postopkov med drugim osredotočati na:






  — | ustrezno upoštevanje stališč pooblaščenih gospodarskih subjektov, da bi zagotovili učinkovito poenostavitev in racionalizacijo veljavnih postopkov, |
| --- | --- | --- |

12.

meni, da bi se morali praktični ukrepi za posodobitev carinskih postopkov med drugim osredotočati na:

—

ustrezno upoštevanje stališč pooblaščenih gospodarskih subjektov, da bi zagotovili učinkovito poenostavitev in racionalizacijo veljavnih postopkov,

| — | zasnovo in izvajanje pristopa, temelječega na tveganju, za nadzor paketov in pošiljk kot dela učinkovite strategije za boj proti ponarejanju, ob čemer bi morali preprečiti nepotrebno birokracijo, zamude pri carinjenju in dodatne stroške za podjetja in državljane, |
| --- | --- |

—

zasnovo in izvajanje pristopa, temelječega na tveganju, za nadzor paketov in pošiljk kot dela učinkovite strategije za boj proti ponarejanju, ob čemer bi morali preprečiti nepotrebno birokracijo, zamude pri carinjenju in dodatne stroške za podjetja in državljane,

| — | oblikovanje in izvajanje usklajenih pravil kot dela enotnega carinskega zakonika za vsako carinsko unijo, vključno z enotno zunanjo tarifo, in možnost, da carinski zastopniki s statusom pooblaščenega gospodarskega subjekta svoje dejavnosti opravljajo v državi članici carinske unije, ki ni država članica, v kateri imajo sedež, |
| --- | --- |

—

oblikovanje in izvajanje usklajenih pravil kot dela enotnega carinskega zakonika za vsako carinsko unijo, vključno z enotno zunanjo tarifo, in možnost, da carinski zastopniki s statusom pooblaščenega gospodarskega subjekta svoje dejavnosti opravljajo v državi članici carinske unije, ki ni država članica, v kateri imajo sedež,

| — | zagotavljanje, da so zaupanja vredni pooblaščeni gospodarski subjekti, ki upoštevajo pravila, deležni koristi, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov o vzajemnem priznavanju statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje, da so zaupanja vredni pooblaščeni gospodarski subjekti, ki upoštevajo pravila, deležni koristi, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov o vzajemnem priznavanju statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta,

| — | razvoj ali krepitev veljavnih ukrepov za sledljivost blaga, |
| --- | --- |

—

razvoj ali krepitev veljavnih ukrepov za sledljivost blaga,

| — | zagotavljanje ustreznih priložnosti za usposabljanje carinskih uradnikov, zadolženih za potrjevanje dokumentov v postopku carinjenja, zlasti kar zadeva pravila o poreklu, Kodeks ZN za trgovinske in prometne lokacije ter oznake za snovi, ki tanjšajo ozonski plašč; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje ustreznih priložnosti za usposabljanje carinskih uradnikov, zadolženih za potrjevanje dokumentov v postopku carinjenja, zlasti kar zadeva pravila o poreklu, Kodeks ZN za trgovinske in prometne lokacije ter oznake za snovi, ki tanjšajo ozonski plašč;

| 13. | nadalje meni, da bi podatkovna zbirka pooblaščenih gospodarskih subjektov, ki bi vključevala informacije o carinskih prekrških in tekočih preiskavah ter bi bila brezplačno na voljo carinskim organom AKP, lahko olajšala izmenjavo informacij in najboljših praks ter izboljšala izvrševanje carinskih pravil; |
| --- | --- |

13.

nadalje meni, da bi podatkovna zbirka pooblaščenih gospodarskih subjektov, ki bi vključevala informacije o carinskih prekrških in tekočih preiskavah ter bi bila brezplačno na voljo carinskim organom AKP, lahko olajšala izmenjavo informacij in najboljših praks ter izboljšala izvrševanje carinskih pravil;

| 14. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju s carinskimi organi držav članic EU in novim Evropskim opazovalnim uradom za ponarejanje in piratstvo vzpostavi programe izmenjave za strokovnjake na področju carine in druge uradnike organov pregona iz držav članic EU in držav AKP, da bi okrepili dvostransko sodelovanje na področju boja proti nezakoniti vzporedni trgovini z blagom, spodbujali varovanje intelektualne lastnine registriranih imetnikov pravic in pozorno nadzorovali trgovanje s snovmi, ki tanjšajo ozonski plašč in prispevajo k podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju s carinskimi organi držav članic EU in novim Evropskim opazovalnim uradom za ponarejanje in piratstvo vzpostavi programe izmenjave za strokovnjake na področju carine in druge uradnike organov pregona iz držav članic EU in držav AKP, da bi okrepili dvostransko sodelovanje na področju boja proti nezakoniti vzporedni trgovini z blagom, spodbujali varovanje intelektualne lastnine registriranih imetnikov pravic in pozorno nadzorovali trgovanje s snovmi, ki tanjšajo ozonski plašč in prispevajo k podnebnim spremembam;

| 15. | meni, da sodoben in učinkovit carinski sistem predstavlja potrebno podlago za učinkovite politike trgovinske zaščite, in meni, da bi organi, zadolženi za postopke trgovinske zaščite, morali v celoti upoštevati izkušnje in strokovno znanje carinskih organov; |
| --- | --- |

15.

meni, da sodoben in učinkovit carinski sistem predstavlja potrebno podlago za učinkovite politike trgovinske zaščite, in meni, da bi organi, zadolženi za postopke trgovinske zaščite, morali v celoti upoštevati izkušnje in strokovno znanje carinskih organov;

| 16. | poziva carinske organe, naj okrepijo medagencijsko sodelovanje z drugimi mejnimi in čezmejnimi subjekti, zlasti zdravstvenimi inšpektorati in inšpektorati za varnost, vključno na ravni AKP in EU; |
| --- | --- |

16.

poziva carinske organe, naj okrepijo medagencijsko sodelovanje z drugimi mejnimi in čezmejnimi subjekti, zlasti zdravstvenimi inšpektorati in inšpektorati za varnost, vključno na ravni AKP in EU;

| 17. | poziva EU in države AKP, naj spodbujajo vse pobude za krepitev regionalnega sodelovanja v carinskem sektorju in obenem zagotovijo, da bodo standardi, oblikovani v okviru tovrstnih pobud, skladni z mednarodnim večstranskim sistemom in da bodo prispevali k oblikovanju odprtega in pravičnega trga; |
| --- | --- |

17.

poziva EU in države AKP, naj spodbujajo vse pobude za krepitev regionalnega sodelovanja v carinskem sektorju in obenem zagotovijo, da bodo standardi, oblikovani v okviru tovrstnih pobud, skladni z mednarodnim večstranskim sistemom in da bodo prispevali k oblikovanju odprtega in pravičnega trga;

| 18. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta ministrskemu svetu AKP–EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, nacionalnim in regionalnim parlamentom ter regionalnim organizacijam držav AKP. |
| --- | --- |

18.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta ministrskemu svetu AKP–EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, nacionalnim in regionalnim parlamentom ter regionalnim organizacijam držav AKP.

RESOLUCIJA (18)

o pridobivanju nafte in rudnin na morskem dnu v okviru trajnostnega razvoja

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Strasbourgu od 17. do 19. marca 2014, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Strasbourgu od 17. do 19. marca 2014,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP–ES („Sporazum iz Cotonouja“) in zlasti člena 32 o okolju in naravnih virih ter člena 49 o trgovini in okolju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP–ES („Sporazum iz Cotonouja“) in zlasti člena 32 o okolju in naravnih virih ter člena 49 o trgovini in okolju,

| — | ob upoštevanju bruseljske deklaracije o trajnostnem razvoju in upravljanju industrije rudninskih virov držav AKP (AKP/89/008/10), ki je bila sprejeta na 1. zasedanju ministrov držav AKP, odgovornih za industrijo rudninskih virov, med 13. in 15. decembrom 2010 v Bruslju v Belgiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bruseljske deklaracije o trajnostnem razvoju in upravljanju industrije rudninskih virov držav AKP (AKP/89/008/10), ki je bila sprejeta na 1. zasedanju ministrov držav AKP, odgovornih za industrijo rudninskih virov, med 13. in 15. decembrom 2010 v Bruslju v Belgiji,

| — | ob upoštevanju obsega in dejavnosti Mednarodnega foruma za trajnostno upravljanje naravnih virov Programa združenih narodov za okolje (UNEP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obsega in dejavnosti Mednarodnega foruma za trajnostno upravljanje naravnih virov Programa združenih narodov za okolje (UNEP),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (19),

| — | ob upoštevanju študije Afriškega centra za trgovinsko politiko o izkoriščanju rudnin, okoljski trajnosti in trajnostnem razvoju v regijah Vzhodnoafriške skupnosti (EAC), Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC) in Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) (2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Afriškega centra za trgovinsko politiko o izkoriščanju rudnin, okoljski trajnosti in trajnostnem razvoju v regijah Vzhodnoafriške skupnosti (EAC), Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC) in Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) (2009),

| — | ob upoštevanju Direktive 94/22/ES z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 94/22/ES z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov,

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji),

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije iz leta 1994, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije iz leta 1994,

| — | ob upoštevanju protokola k Barcelonski konvenciji o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem zaradi raziskovanja in izkoriščanja epikontinentalnega pasu, morskega dna in njegovega podmorja (protokol o dejavnostih na morju) z dne 24. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola k Barcelonski konvenciji o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem zaradi raziskovanja in izkoriščanja epikontinentalnega pasu, morskega dna in njegovega podmorja (protokol o dejavnostih na morju) z dne 24. marca 2011,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2007 z naslovom „Celostna pomorska politika za Evropsko unijo“ (COM(2007) 575), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2007 z naslovom „Celostna pomorska politika za Evropsko unijo“ (COM(2007) 575),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Soočanje z izzivom varnosti pri naftnih in plinskih dejavnostih na morju“ (COM(2010) 560), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Soočanje z izzivom varnosti pri naftnih in plinskih dejavnostih na morju“ (COM(2010) 560),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Modra rast: možnosti za trajnostno rast v morskem in pomorskem sektorju“ (COM(2012) 494), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Modra rast: možnosti za trajnostno rast v morskem in pomorskem sektorju“ (COM(2012) 494),

| — | ob upoštevanju kodeksa Mednarodnega organa za morsko dno (International Seabed Authority) o rudarjenju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa Mednarodnega organa za morsko dno (International Seabed Authority) o rudarjenju,

| — | ob upoštevanju mednarodnega okoljskega sporazuma o reševanju praktičnih težav v povezavi z območji, kjer se izvaja globokomorsko rudarjenje, z dne 14. avgusta 1987, ki so ga podpisale Kanada, Belgija, Nizozemska, Italija in Rusija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega okoljskega sporazuma o reševanju praktičnih težav v povezavi z območji, kjer se izvaja globokomorsko rudarjenje, z dne 14. avgusta 1987, ki so ga podpisale Kanada, Belgija, Nizozemska, Italija in Rusija,

| — | ob upoštevanju zapisnika z mednarodne delavnice o potrebah okoljskega upravljanja za raziskovanje in izkoriščanje rudnin na morskem dnu, ki je potekala v Nadiju na Fidžiju od 29. novembra do 2. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zapisnika z mednarodne delavnice o potrebah okoljskega upravljanja za raziskovanje in izkoriščanje rudnin na morskem dnu, ki je potekala v Nadiju na Fidžiju od 29. novembra do 2. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 11. septembra 2012 z naslovom „Napredek celostne pomorske politike EU“ (COM(2012) 491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 11. septembra 2012 z naslovom „Napredek celostne pomorske politike EU“ (COM(2012) 491),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (AKP-EU/101.546/14/konč.); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (AKP-EU/101.546/14/konč.);

| A. | ker so naravni viri pogoj za gospodarske dejavnosti, zaposlovanje in blaginjo države; |
| --- | --- |

A.

ker so naravni viri pogoj za gospodarske dejavnosti, zaposlovanje in blaginjo države;

| B. | ker kratkoročne in dolgoročne posledice rudarjenja, zlasti globokomorskega, ostajajo nejasne in ker obstajajo stalni pomisleki glede povečane toksičnosti vode in sprememb habitatov ter uhajanja, izlivov in korozije; |
| --- | --- |

B.

ker kratkoročne in dolgoročne posledice rudarjenja, zlasti globokomorskega, ostajajo nejasne in ker obstajajo stalni pomisleki glede povečane toksičnosti vode in sprememb habitatov ter uhajanja, izlivov in korozije;

| C. | ker so po eni strani viri omejeni, po drugi pa so novi viri potrebni za inovacije in razvoj; |
| --- | --- |

C.

ker so po eni strani viri omejeni, po drugi pa so novi viri potrebni za inovacije in razvoj;

| D. | ker vse dejavnosti izkoriščanja in rudarske dejavnosti vplivajo na ekosisteme in okolje; |
| --- | --- |

D.

ker vse dejavnosti izkoriščanja in rudarske dejavnosti vplivajo na ekosisteme in okolje;

| E. | ker se številne države AKP ponašajo z rudnimi bogastvi na morskem dnu v lastnih teritorialnih vodah ali mednarodnih vodah, bodisi obalnih ali globokih; |
| --- | --- |

E.

ker se številne države AKP ponašajo z rudnimi bogastvi na morskem dnu v lastnih teritorialnih vodah ali mednarodnih vodah, bodisi obalnih ali globokih;

| F. | ker so industrijske dejavnosti proizvodne industrije trenutno pogosto odvisne od preskrbe s surovinami in nafto in ker to preskrbo pogosto obvladuje le nekaj ponudnikov; |
| --- | --- |

F.

ker so industrijske dejavnosti proizvodne industrije trenutno pogosto odvisne od preskrbe s surovinami in nafto in ker to preskrbo pogosto obvladuje le nekaj ponudnikov;

| G. | ker se večina nafte in rudnin, pridobljenih na morskem dnu, izvozi, ne da bi se nafti in rudninam dodala vrednost v državah AKP, kjer se pridobivajo; |
| --- | --- |

G.

ker se večina nafte in rudnin, pridobljenih na morskem dnu, izvozi, ne da bi se nafti in rudninam dodala vrednost v državah AKP, kjer se pridobivajo;

| H. | ker Sporazum o partnerstvu iz Cotonouja predvideva sodelovanje na področjih varstva okolja ter trajnostne rabe in upravljanja naravnih virov ter potrjuje zavezanost k spodbujanju mednarodne trgovine na način, ki zagotavlja trajno in dobro upravljanje okolja; |
| --- | --- |

H.

ker Sporazum o partnerstvu iz Cotonouja predvideva sodelovanje na področjih varstva okolja ter trajnostne rabe in upravljanja naravnih virov ter potrjuje zavezanost k spodbujanju mednarodne trgovine na način, ki zagotavlja trajno in dobro upravljanje okolja;

| I. | ker imajo vlade držav AKP v skladu z mednarodnim pravom kot pogodbenice Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu suverenost na izključnih ekonomskih conah in jurisdikcijo nad njimi; |
| --- | --- |

I.

ker imajo vlade držav AKP v skladu z mednarodnim pravom kot pogodbenice Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu suverenost na izključnih ekonomskih conah in jurisdikcijo nad njimi;

| J. | ker lahko v odsotnosti močnih vlad, ki bi urejale in nadzirale sektor rudarjenja na morskem dnu, dejavnosti podjetij za rudarjenje na morskem dnu povzročile hudo dolgoročno škodo za lokalno okolje in zdravje; |
| --- | --- |

J.

ker lahko v odsotnosti močnih vlad, ki bi urejale in nadzirale sektor rudarjenja na morskem dnu, dejavnosti podjetij za rudarjenje na morskem dnu povzročile hudo dolgoročno škodo za lokalno okolje in zdravje;

| K. | ker je uveljavljeno načelo mednarodnega prava, da predstavljajo rudna bogastva na odprtem morju, ki je izven pomorske jurisdikcije izključne ekonomske cone določene države, skupno dediščino človeštva; |
| --- | --- |

K.

ker je uveljavljeno načelo mednarodnega prava, da predstavljajo rudna bogastva na odprtem morju, ki je izven pomorske jurisdikcije izključne ekonomske cone določene države, skupno dediščino človeštva;

| L. | ker se je svetovna proizvodnja 14 glavnih rudnin med letoma 1990 in 2008 z 1 milijona ton povečala na približno 2,5 milijona ton; ker se bo po predvidevanjih svetovno povpraševanje bistveno povečalo, saj bo svetovno prebivalstvo do leta 2050 štelo 9 milijard; |
| --- | --- |

L.

ker se je svetovna proizvodnja 14 glavnih rudnin med letoma 1990 in 2008 z 1 milijona ton povečala na približno 2,5 milijona ton; ker se bo po predvidevanjih svetovno povpraševanje bistveno povečalo, saj bo svetovno prebivalstvo do leta 2050 štelo 9 milijard;

| M. | ker kodeks o rudarjenju določa celovit sklop pravil, predpisov in postopkov, ki jih je za urejanje iskanja, raziskovanja in izkoriščanja rudnin na mednarodnem morskem dnu določil Mednarodni organ za morsko dno; |
| --- | --- |

M.

ker kodeks o rudarjenju določa celovit sklop pravil, predpisov in postopkov, ki jih je za urejanje iskanja, raziskovanja in izkoriščanja rudnin na mednarodnem morskem dnu določil Mednarodni organ za morsko dno;

| 1. | izraža zaskrbljenost glede tega, da kljub dejstvu, da so države v razvoju bogate z rudninskimi viri, trenutni trgovinski vzorec, po katerem izvažajo surovine in nato kupujejo proizvedene izdelke iz industrijsko razvitih držav, ne odpravlja trajnega problema revščine; |
| --- | --- |

1.

izraža zaskrbljenost glede tega, da kljub dejstvu, da so države v razvoju bogate z rudninskimi viri, trenutni trgovinski vzorec, po katerem izvažajo surovine in nato kupujejo proizvedene izdelke iz industrijsko razvitih držav, ne odpravlja trajnega problema revščine;

| 2. | zlasti poudarja, da bi si pri vsakršnih dejavnostih raziskovanja in rudarjenja morali prizadevati za ohranjanje neokrnjenosti ekosistemov in posege omejiti na najnižjo možno raven; |
| --- | --- |

2.

zlasti poudarja, da bi si pri vsakršnih dejavnostih raziskovanja in rudarjenja morali prizadevati za ohranjanje neokrnjenosti ekosistemov in posege omejiti na najnižjo možno raven;

| 3. | poziva vlade držav AKP in držav članic EU, naj odpravijo „prekletstvo virov“ in postavijo bogate rudninske vire držav AKP v središče svoje razvojne strategije, da bo od njih imelo koristi celotno prebivalstvo, ne pa da s temi viri bogatijo le vlagatelji in maloštevilne elite, navadni državljani pa ostajajo praznih rok; |
| --- | --- |

3.

poziva vlade držav AKP in držav članic EU, naj odpravijo „prekletstvo virov“ in postavijo bogate rudninske vire držav AKP v središče svoje razvojne strategije, da bo od njih imelo koristi celotno prebivalstvo, ne pa da s temi viri bogatijo le vlagatelji in maloštevilne elite, navadni državljani pa ostajajo praznih rok;

| 4. | poziva države AKP, naj za pogajanja glede dogovorov o rudninah z rudarskimi družbami uporabijo usposobljene in izkušene strokovnjake; spodbuja države AKP, naj prek izobraževanja in usposabljanja prav tako vlagajo v lastne strokovnjake na področju prava in rudarstva, da bi zagotovile trajno in trajnostno bogatenje znanja; poziva EU in njene države članice, naj podprejo pobude za prenos znanj; |
| --- | --- |

4.

poziva države AKP, naj za pogajanja glede dogovorov o rudninah z rudarskimi družbami uporabijo usposobljene in izkušene strokovnjake; spodbuja države AKP, naj prek izobraževanja in usposabljanja prav tako vlagajo v lastne strokovnjake na področju prava in rudarstva, da bi zagotovile trajno in trajnostno bogatenje znanja; poziva EU in njene države članice, naj podprejo pobude za prenos znanj;

| 5. | poudarja, da morata prehod na nizkoogljično družbo in nadomestitev fosilnih goriv predstavljati dolgoročen cilj za države AKP in države članice EU; poziva države in vlagatelje, naj v večji meri izrabijo velik potencial držav AKP na področju obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da morata prehod na nizkoogljično družbo in nadomestitev fosilnih goriv predstavljati dolgoročen cilj za države AKP in države članice EU; poziva države in vlagatelje, naj v večji meri izrabijo velik potencial držav AKP na področju obnovljivih virov energije;

| 6. | poudarja pomembno vlogo, ki bi jo morali igrati nacionalni parlamenti pri nadzoru sporazumov in pogodb o rudarjenju, da bi izpolnili obveznosti, ki jih imajo do svojih državljanov; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomembno vlogo, ki bi jo morali igrati nacionalni parlamenti pri nadzoru sporazumov in pogodb o rudarjenju, da bi izpolnili obveznosti, ki jih imajo do svojih državljanov;

| 7. | poudarja potrebo po preglednih in na učinkovit način izvršljivih zakonodajnih in ureditvenih okvirih, ki bi urejali panogo rudninskih virov na morskem dnu; v zvezi s tem opozarja na potrebo, da se sprejme zakonodaja, ki bo prepovedovala uporabo mednarodno prepovedanih strupenih snovi; poziva nacionalne vlade in parlamente, naj po posvetovanjih s civilno družbo sprejmejo politike in zakonsko uredijo tuje naložbe v javnem interesu, in sicer tako, da bodo tuje naložbe koristile lokalnemu gospodarstvu, ustvarjale dodano vrednost v teh državah in spodbujale razvoj; |
| --- | --- |

7.

poudarja potrebo po preglednih in na učinkovit način izvršljivih zakonodajnih in ureditvenih okvirih, ki bi urejali panogo rudninskih virov na morskem dnu; v zvezi s tem opozarja na potrebo, da se sprejme zakonodaja, ki bo prepovedovala uporabo mednarodno prepovedanih strupenih snovi; poziva nacionalne vlade in parlamente, naj po posvetovanjih s civilno družbo sprejmejo politike in zakonsko uredijo tuje naložbe v javnem interesu, in sicer tako, da bodo tuje naložbe koristile lokalnemu gospodarstvu, ustvarjale dodano vrednost v teh državah in spodbujale razvoj;

| 8. | poudarja, da bi morale države zagotoviti, da se licence za rudarjenje na morskem dnu izdajo po preglednih, konkurenčnih in nediskrecijskih postopkih ter da vsebujejo pravno zavezujoče določbe o socialnih in okoljskih standardih; poziva države članice, naj nadzirajo rudarske dejavnosti in izvajanje teh socialnih in okoljskih standardov; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi morale države zagotoviti, da se licence za rudarjenje na morskem dnu izdajo po preglednih, konkurenčnih in nediskrecijskih postopkih ter da vsebujejo pravno zavezujoče določbe o socialnih in okoljskih standardih; poziva države članice, naj nadzirajo rudarske dejavnosti in izvajanje teh socialnih in okoljskih standardov;

| 9. | poziva vse države in njihove vlade, naj določijo obveznost in dolžnost tujih vlagateljev, ki delujejo v državah v razvoju, da spoštujejo človekove pravice ter okoljske standarde in temeljne delovne standarde Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

9.

poziva vse države in njihove vlade, naj določijo obveznost in dolžnost tujih vlagateljev, ki delujejo v državah v razvoju, da spoštujejo človekove pravice ter okoljske standarde in temeljne delovne standarde Mednarodne organizacije dela;

| 10. | odločno poziva razvojne partnerice, vključno z Evropsko unijo, naj zagotovijo tehnično pomoč državam, ki pridobivajo rudnine na morskem dnu, pri ocenjevanju preteklega in sedanjega okoljskega in socialnega vpliva rudarskih dejavnosti na morskem dnu, vzpostavijo odgovornost za okoljsko škodo in škodljive vplive na zdravje na vseh ravneh, plačajo odškodnino žrtvam in obnovijo ekosistem v skladu z načelom „onesnaževalec plača“; |
| --- | --- |

10.

odločno poziva razvojne partnerice, vključno z Evropsko unijo, naj zagotovijo tehnično pomoč državam, ki pridobivajo rudnine na morskem dnu, pri ocenjevanju preteklega in sedanjega okoljskega in socialnega vpliva rudarskih dejavnosti na morskem dnu, vzpostavijo odgovornost za okoljsko škodo in škodljive vplive na zdravje na vseh ravneh, plačajo odškodnino žrtvam in obnovijo ekosistem v skladu z načelom „onesnaževalec plača“;

| 11. | poziva podjetja, naj uporabljajo najboljšo razpoložljivo tehnologijo, da bi karseda omejila kratkoročne in dolgoročne okoljske učinke rudarjenja; |
| --- | --- |

11.

poziva podjetja, naj uporabljajo najboljšo razpoložljivo tehnologijo, da bi karseda omejila kratkoročne in dolgoročne okoljske učinke rudarjenja;

| 12. | pozdravlja projekt z naslovom „Deep Sea Minerals in the Pacific Islands Region: a Legal and Fiscal Framework for Sustainable Resource Management“ (Globokomorske rudnine v regiji tihomorskih otokov: pravni in finančni okvir za trajnostno upravljanje z viri), ki ga financira Evropska unija v okviru 10. Evropskega razvojnega sklada, izvaja pa ga Sekretariat tihomorske skupnosti, ter poziva k znanstvenim študijam in ocenam priložnosti in tveganj, povezanih z dejavnostmi globokomorskega rudarjenja, njihovim neposrednim in posrednim učinkom na okolje in stroškovno učinkovitostjo; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja projekt z naslovom „Deep Sea Minerals in the Pacific Islands Region: a Legal and Fiscal Framework for Sustainable Resource Management“ (Globokomorske rudnine v regiji tihomorskih otokov: pravni in finančni okvir za trajnostno upravljanje z viri), ki ga financira Evropska unija v okviru 10. Evropskega razvojnega sklada, izvaja pa ga Sekretariat tihomorske skupnosti, ter poziva k znanstvenim študijam in ocenam priložnosti in tveganj, povezanih z dejavnostmi globokomorskega rudarjenja, njihovim neposrednim in posrednim učinkom na okolje in stroškovno učinkovitostjo;

| 13. | poziva države AKP in države članice EU, naj ustanovijo ali okrepijo nacionalne agencije za znanost, tehnologijo in inovacije, skupaj z zmogljivostjo spremljanja, da se spodbudijo tehnologije in znanje na področju raziskovanja in rudarjenja na morskem dnu, da bi izboljšali trajnost in varnost na območjih, kjer se izvajata raziskovanje in rudarjenje na morskem dnu; |
| --- | --- |

13.

poziva države AKP in države članice EU, naj ustanovijo ali okrepijo nacionalne agencije za znanost, tehnologijo in inovacije, skupaj z zmogljivostjo spremljanja, da se spodbudijo tehnologije in znanje na področju raziskovanja in rudarjenja na morskem dnu, da bi izboljšali trajnost in varnost na območjih, kjer se izvajata raziskovanje in rudarjenje na morskem dnu;

| 14. | pozdravlja javno posvetovanje Komisije o pridobivanju rudnin na morskem dnu, načrtovano za leto 2014, v okviru priprav na sporočilo, ki naj bi bilo objavljeno leta 2015, in poziva Komisijo, naj redno poroča skupni parlamentarni skupščini AKP–EU o napredku v postopku sodelovanja; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja javno posvetovanje Komisije o pridobivanju rudnin na morskem dnu, načrtovano za leto 2014, v okviru priprav na sporočilo, ki naj bi bilo objavljeno leta 2015, in poziva Komisijo, naj redno poroča skupni parlamentarni skupščini AKP–EU o napredku v postopku sodelovanja;

| 15. | opozarja, da raziskovanje nafte in plina morebiti že ima nepredvidene socialne in okoljske posledice; poudarja, da bi podjetja morala izvesti oceno socialnih in okoljskih učinkov pred pričetkom raziskovanja in izkoriščanja; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da raziskovanje nafte in plina morebiti že ima nepredvidene socialne in okoljske posledice; poudarja, da bi podjetja morala izvesti oceno socialnih in okoljskih učinkov pred pričetkom raziskovanja in izkoriščanja;

| 16. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP–EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta Evropske unije, Afriški uniji, Vseafriškemu parlamentu, Mednarodnemu organu za morsko dno in Programu Združenih narodov za okolje. |
| --- | --- |

16.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP–EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta Evropske unije, Afriški uniji, Vseafriškemu parlamentu, Mednarodnemu organu za morsko dno in Programu Združenih narodov za okolje.

RESOLUCIJA (20)

o človekovih, ekonomskih in socialnih pravicah migrantov v državah AKP in EU

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Strasbourgu (Francija) od 17. do 19. marca 2014, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Strasbourgu (Francija) od 17. do 19. marca 2014,

| — | ob upoštevanju člena 18(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju revidiranega Sporazuma iz Cotonouja, zlasti člena 13 Sporazuma, na podlagi katerega poteka dialog o migracijah med AKP in EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega Sporazuma iz Cotonouja, zlasti člena 13 Sporazuma, na podlagi katerega poteka dialog o migracijah med AKP in EU,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o migraciji in razvoju, ki jo je sprejel Svet AKP–EU junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o migraciji in razvoju, ki jo je sprejel Svet AKP–EU junija 2010,

| — | ob upoštevanju poročila o dialogu o migraciji in razvoju v letih 2011 in 2012, ki ga je podprl Svet ministrov AKP–EU na 37. zasedanju, ki je potekalo v Port Vili 14. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dialogu o migraciji in razvoju v letih 2011 in 2012, ki ga je podprl Svet ministrov AKP–EU na 37. zasedanju, ki je potekalo v Port Vili 14. junija 2012,

| — | ob upoštevanju dialoga ZN na visoki ravni o mednarodnih migracijah in razvoju z dne 3. oktobra 2013 ter skupne izjave EU in njenih držav članic ter držav AKP o istem vprašanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dialoga ZN na visoki ravni o mednarodnih migracijah in razvoju z dne 3. oktobra 2013 ter skupne izjave EU in njenih držav članic ter držav AKP o istem vprašanju,

| — | ob upoštevanju ustanovitve Centra AKP za spremljanje migracij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovitve Centra AKP za spremljanje migracij,

| — | ob upoštevanju skupne strategije EU–Afrika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne strategije EU–Afrika,

| — | ob upoštevanju skupne izjave EU–Afrika o migraciji in razvoju, podpisane 23. novembra 2006 v Sirti, Libija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave EU–Afrika o migraciji in razvoju, podpisane 23. novembra 2006 v Sirti, Libija,

| — | ob upoštevanju členov 77 in 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 77 in 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju globalnega pristopa EU k vprašanju migracij in mobilnosti iz leta 2005, ki je bil prenovljen novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega pristopa EU k vprašanju migracij in mobilnosti iz leta 2005, ki je bil prenovljen novembra 2011,

| — | ob upoštevanju evropskega pakta o priseljevanju in azilu, ki ga je Svet sprejel oktobra 2008, prvega letnega poročila Komisije o priseljevanju in azilu iz leta 2009 (COM(2010) 214) in sklepov Sveta z dne 3. junija 2010 o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z Evropskim paktom o priseljevanju in azilu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega pakta o priseljevanju in azilu, ki ga je Svet sprejel oktobra 2008, prvega letnega poročila Komisije o priseljevanju in azilu iz leta 2009 (COM(2010) 214) in sklepov Sveta z dne 3. junija 2010 o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z Evropskim paktom o priseljevanju in azilu,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 439/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o ustanovitvi Evropskega azilnega podpornega urada (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 439/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o ustanovitvi Evropskega azilnega podpornega urada (21),

| — | ob upoštevanju stockholmskega programa za obdobje 2010–2014, Evropskega pakta o priseljevanju in azilu ter sporočila Komisije z dne 20. aprila 2010 z naslovom „Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope – Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa“ (COM(2010) 171), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stockholmskega programa za obdobje 2010–2014, Evropskega pakta o priseljevanju in azilu ter sporočila Komisije z dne 20. aprila 2010 z naslovom „Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope – Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa“ (COM(2010) 171),

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (22),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2009/50/ES z dne 25. maja 2009 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visokokvalificirane zaposlitve (23), Direktive 2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (24), in predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi sezonskega dela (COM(2010) 379), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2009/50/ES z dne 25. maja 2009 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visokokvalificirane zaposlitve (23), Direktive 2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (24), in predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi sezonskega dela (COM(2010) 379),

| — | ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil varovanja zunanjih meja na morju v okviru operativnega sodelovanja, ki ga usklajuje Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (COM(2013) 197), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil varovanja zunanjih meja na morju v okviru operativnega sodelovanja, ki ga usklajuje Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (COM(2013) 197),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 20. marca 2013 z naslovom „Evropska sosedska politika: na poti k močnejšemu partnerstvu“ (JOIN/2013/0004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 20. marca 2013 z naslovom „Evropska sosedska politika: na poti k močnejšemu partnerstvu“ (JOIN/2013/0004),

| — | ob upoštevanju govora Catherine Ashton, podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanjo politiko in varnostne zadeve, v Varnostnem svetu ZN 4. maja 2010, v katerem je poudarila, da je treba oblikovati celosten pristop h kriznemu upravljanju in gradnji miru, ter opozorila na očitne povezave med varnostjo, razvojem in človekovimi pravicami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora Catherine Ashton, podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanjo politiko in varnostne zadeve, v Varnostnem svetu ZN 4. maja 2010, v katerem je poudarila, da je treba oblikovati celosten pristop h kriznemu upravljanju in gradnji miru, ter opozorila na očitne povezave med varnostjo, razvojem in človekovimi pravicami,

| — | ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta z dne 5. aprila 2011 o migracijskih tokovih, ki nastajajo zaradi nestabilnosti: obseg in vloga zunanje politike EU (25), in z dne 21. oktobra 2013 o migracijskih tokovih v Sredozemlju, s posebnim poudarkom na tragičnih dogodkih pri otoku Lampedusa (26), ter stališča Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve sezonskih delavcev (27), ki zajema njihove človekove, socialne in ekonomske pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta z dne 5. aprila 2011 o migracijskih tokovih, ki nastajajo zaradi nestabilnosti: obseg in vloga zunanje politike EU (25), in z dne 21. oktobra 2013 o migracijskih tokovih v Sredozemlju, s posebnim poudarkom na tragičnih dogodkih pri otoku Lampedusa (26), ter stališča Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve sezonskih delavcev (27), ki zajema njihove človekove, socialne in ekonomske pravice,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije za migracije o stanju na področju okoljskih migracij v letu 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije za migracije o stanju na področju okoljskih migracij v letu 2012,

| — | ob upoštevanju pooblastil posebnega poročevalca Združenih narodov za človekove pravice migrantov, ki jih je leta 1999 oblikovala Komisija Združenih narodov za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pooblastil posebnega poročevalca Združenih narodov za človekove pravice migrantov, ki jih je leta 1999 oblikovala Komisija Združenih narodov za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju svetovne komisije o mednarodnih migracijah, dialoga ZN na visoki ravni o mednarodnih migracijah in razvoju ter svetovnega foruma o migracijah in razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovne komisije o mednarodnih migracijah, dialoga ZN na visoki ravni o mednarodnih migracijah in razvoju ter svetovnega foruma o migracijah in razvoju,

| — | ob upoštevanju mednarodne konvencije Združenih narodov o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin, ki je bila sprejeta 18. decembra 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne konvencije Združenih narodov o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin, ki je bila sprejeta 18. decembra 1990,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in njenih protokolov, ki jih je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in njenih protokolov, ki jih je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela novembra 2010,

| — | ob upoštevanju ženevskih konvencij iz leta 1949 in njihovih dodatnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ženevskih konvencij iz leta 1949 in njihovih dodatnih protokolov,

| — | ob upoštevanju Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev in dodatnega protokola h Konvenciji z dne 31. januarja 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev in dodatnega protokola h Konvenciji z dne 31. januarja 1967,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000;

| A. | ker so politična, družbena in gospodarska nestabilnost, gospodarska kriza, slabo upravljanje, pomanjkanje varnosti, kršitve človekovih pravic, politično zatiranje, humanitarne krize, naravne nesreče in vse večje razlike glede življenjskih razmer glavni razlogi za migracije; ker so nestabilne države najbolj občutljive na notranje in zunanje pretrese; |
| --- | --- |

A.

ker so politična, družbena in gospodarska nestabilnost, gospodarska kriza, slabo upravljanje, pomanjkanje varnosti, kršitve človekovih pravic, politično zatiranje, humanitarne krize, naravne nesreče in vse večje razlike glede življenjskih razmer glavni razlogi za migracije; ker so nestabilne države najbolj občutljive na notranje in zunanje pretrese;

| B. | ker je migracija obenem priložnost in izziv za razvoj, ki s seboj prinaša pomembne gospodarske in družbene posledice tako za države izvora ter tranzitne in namembne države kot za same migrante; |
| --- | --- |

B.

ker je migracija obenem priložnost in izziv za razvoj, ki s seboj prinaša pomembne gospodarske in družbene posledice tako za države izvora ter tranzitne in namembne države kot za same migrante;

| C. | ker lahko dobro urejene migracije s prispevanjem k zadovoljevanju obstoječih in prihodnjih potreb po delovni sili in prispevanjem k razvoju vseh zadevnih držav koristijo tako državam EU kot državam AKP, |
| --- | --- |

C.

ker lahko dobro urejene migracije s prispevanjem k zadovoljevanju obstoječih in prihodnjih potreb po delovni sili in prispevanjem k razvoju vseh zadevnih držav koristijo tako državam EU kot državam AKP,

| D. | ker so migracije jug–jug obsežnejše od migracij jug–sever, saj predstavljajo 62,6 % vseh migracij, in ker se 84,7 % vseh migrantov naseli izven meja EU (28); |
| --- | --- |

D.

ker so migracije jug–jug obsežnejše od migracij jug–sever, saj predstavljajo 62,6 % vseh migracij, in ker se 84,7 % vseh migrantov naseli izven meja EU (28);

| E. | ker po ocenah Mednarodne organizacije za migracije polovico od 214 milijonov mednarodnih migrantov predstavljajo delavci migranti, med katerimi je vse več žensk; ker smo bili v zadnjih desetletjih priča feminizaciji delovnih migracij; |
| --- | --- |

E.

ker po ocenah Mednarodne organizacije za migracije polovico od 214 milijonov mednarodnih migrantov predstavljajo delavci migranti, med katerimi je vse več žensk; ker smo bili v zadnjih desetletjih priča feminizaciji delovnih migracij;

| F. | ker so se od leta 2000 mednarodne migracije povzpele na vrh agende globalnega upravljanja in ker je bila oblikovana vrsta dvostranskih in večstranskih partnerstev; ker je pojav dojemanja migracij kot vzvoda za razvoj ponudil podlago za nove oblike medregionalnega sodelovanja in dialoga; |
| --- | --- |

F.

ker so se od leta 2000 mednarodne migracije povzpele na vrh agende globalnega upravljanja in ker je bila oblikovana vrsta dvostranskih in večstranskih partnerstev; ker je pojav dojemanja migracij kot vzvoda za razvoj ponudil podlago za nove oblike medregionalnega sodelovanja in dialoga;

| G. | ker je potrebna bolj usklajena in učinkovitejša migracijska politika, da bi olajšali odnose med državami izvora ter tranzitnimi in namembnimi državami ter zagotovili človekove, ekonomske in socialne pravice migrantov; |
| --- | --- |

G.

ker je potrebna bolj usklajena in učinkovitejša migracijska politika, da bi olajšali odnose med državami izvora ter tranzitnimi in namembnimi državami ter zagotovili človekove, ekonomske in socialne pravice migrantov;

| H. | ker je Svet ministrov AKP–EU maja 2011 sklenil, da je treba nadaljevati dialog o mobilnosti usposobljenih delavcev, zakonitih migracijah, ponovnem sprejemu, vizumih, tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, pravicah migrantov ter denarnih nakazilih, in ker so se države AKP in države članice EU zavezale, da bodo spoštovale človekove pravice migrantov ne glede na njihov priseljenski status; |
| --- | --- |

H.

ker je Svet ministrov AKP–EU maja 2011 sklenil, da je treba nadaljevati dialog o mobilnosti usposobljenih delavcev, zakonitih migracijah, ponovnem sprejemu, vizumih, tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, pravicah migrantov ter denarnih nakazilih, in ker so se države AKP in države članice EU zavezale, da bodo spoštovale človekove pravice migrantov ne glede na njihov priseljenski status;

| I. | ker partnerstvo Afrika–EU o mobilnosti, migracijah in zaposlovanju vse pogodbenice zavezuje k dialogu o diasporah, denarnih nakazilih, begu možganov, pravicah migrantov, družbenih posledicah migracije, zakonitih, krožnih in nezakonitih migracijah, vizumih, tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, ponovnem sprejemu in vračanju, zaščiti beguncev in mobilnosti študentov; |
| --- | --- |

I.

ker partnerstvo Afrika–EU o mobilnosti, migracijah in zaposlovanju vse pogodbenice zavezuje k dialogu o diasporah, denarnih nakazilih, begu možganov, pravicah migrantov, družbenih posledicah migracije, zakonitih, krožnih in nezakonitih migracijah, vizumih, tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, ponovnem sprejemu in vračanju, zaščiti beguncev in mobilnosti študentov;

| J. | ker diskriminacija in nasilje, posebej uperjena proti migrantom, beguncem in prosilcem za azil, z opazno povečano prisotnostjo ksenofobije, sovražnosti proti migrantom, sovražnega govora in zločinov iz sovraštva ostajata področje, ki vzbuja globoko zaskrbljenost v državah EU in državah AKP; |
| --- | --- |

J.

ker diskriminacija in nasilje, posebej uperjena proti migrantom, beguncem in prosilcem za azil, z opazno povečano prisotnostjo ksenofobije, sovražnosti proti migrantom, sovražnega govora in zločinov iz sovraštva ostajata področje, ki vzbuja globoko zaskrbljenost v državah EU in državah AKP;

| K. | ker se pri tihotapljenju in trgovini z ljudmi izkorišča nezakonita migracija, kriminalne združbe pa žrtve prisilijo, zvabijo ali zavedejo, da pridejo v Evropo, in ker ti problemi resno ogrožajo varnost v EU in pomenijo veliko nevarnost za življenja migrantov; |
| --- | --- |

K.

ker se pri tihotapljenju in trgovini z ljudmi izkorišča nezakonita migracija, kriminalne združbe pa žrtve prisilijo, zvabijo ali zavedejo, da pridejo v Evropo, in ker ti problemi resno ogrožajo varnost v EU in pomenijo veliko nevarnost za življenja migrantov;

| L. | ker je zaščita pravic migrantov, vključno s pravicami migrantk in otrok, eden glavnih elementov vodenja vzdržne migracijske politike; |
| --- | --- |

L.

ker je zaščita pravic migrantov, vključno s pravicami migrantk in otrok, eden glavnih elementov vodenja vzdržne migracijske politike;

| M. | ker je cilj novega revidiranega skupnega evropskega azilnega sistema zagotoviti jasnejša pravila ter pravično in ustrezno zaščito beguncev, ki potrebujejo mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

M.

ker je cilj novega revidiranega skupnega evropskega azilnega sistema zagotoviti jasnejša pravila ter pravično in ustrezno zaščito beguncev, ki potrebujejo mednarodno zaščito;

| N. | ker so v okviru zakonodaje EU na voljo nekatera orodja, kot sta Vizumski zakonik in Zakonik o schengenskih mejah, ki omogočata izdajanje humanitarnih vizumov beguncem v primeru kriz; |
| --- | --- |

N.

ker so v okviru zakonodaje EU na voljo nekatera orodja, kot sta Vizumski zakonik in Zakonik o schengenskih mejah, ki omogočata izdajanje humanitarnih vizumov beguncem v primeru kriz;

| O. | ker bi morali spodbujati države članice EU, naj uporabijo finančna sredstva, ki bodo na voljo v okviru Sklada za migracije in azil, in razpoložljiva sredstva v okviru pripravljalnega ukrepa za omogočanje ponovne naselitve beguncev v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

O.

ker bi morali spodbujati države članice EU, naj uporabijo finančna sredstva, ki bodo na voljo v okviru Sklada za migracije in azil, in razpoložljiva sredstva v okviru pripravljalnega ukrepa za omogočanje ponovne naselitve beguncev v izrednih razmerah;

| P. | ker so zakonite migracije najboljša pot za posameznike, ki se želijo preseliti iz izvorne v namembno državo; |
| --- | --- |

P.

ker so zakonite migracije najboljša pot za posameznike, ki se želijo preseliti iz izvorne v namembno državo;

| Q. | ker lahko migracije poglobijo beg možganov, ki ima škodljiv dolgoročni učinek na trg dela države v razvoju; |
| --- | --- |

Q.

ker lahko migracije poglobijo beg možganov, ki ima škodljiv dolgoročni učinek na trg dela države v razvoju;

| 1. | poziva države AKP in države EU, naj dodatno okrepijo svoje zaveze za poglobljeno sodelovanje na področju migracij in razvoja ter spodbujajo dobro urejene migracije kot dejavnik, ki omogoča trajnosten gospodarski, socialni in okoljski razvoj; poudarja, da bi bolj usklajen pristop k migracijam moral zagotavljati polno spoštovanje človekovih, socialnih in ekonomskih pravic migrantov; |
| --- | --- |

1.

poziva države AKP in države EU, naj dodatno okrepijo svoje zaveze za poglobljeno sodelovanje na področju migracij in razvoja ter spodbujajo dobro urejene migracije kot dejavnik, ki omogoča trajnosten gospodarski, socialni in okoljski razvoj; poudarja, da bi bolj usklajen pristop k migracijam moral zagotavljati polno spoštovanje človekovih, socialnih in ekonomskih pravic migrantov;

| 2. | poudarja potrebo po okrepljenem partnerstvu med državami izvora ter tranzitnimi in namembnimi državami, da bi bolje upravljali migracije, in sicer na celovit način in z deljeno odgovornostjo in sodelovanjem; |
| --- | --- |

2.

poudarja potrebo po okrepljenem partnerstvu med državami izvora ter tranzitnimi in namembnimi državami, da bi bolje upravljali migracije, in sicer na celovit način in z deljeno odgovornostjo in sodelovanjem;

| 3. | poudarja, da so revščina, šibka gospodarstva, pomanjkanje razvoja, pomanjkanje rasti za dobrobit revnih, pomanjkanje delovnih mest, kršitve človekovih pravic in oboroženi spopadi glavni vzroki za mednarodne migracije; poziva EU, naj si še naprej prizadeva za razvoj in demokratizacijo držav izvora ter spodbuja pravno državo; poziva države AKP, naj si prizadevajo za učinkovite in bolj ciljno usmerjene politike za zmanjšanje revščine in gospodarski razvoj, katerih namen je ustvarjati delovna mesta; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so revščina, šibka gospodarstva, pomanjkanje razvoja, pomanjkanje rasti za dobrobit revnih, pomanjkanje delovnih mest, kršitve človekovih pravic in oboroženi spopadi glavni vzroki za mednarodne migracije; poziva EU, naj si še naprej prizadeva za razvoj in demokratizacijo držav izvora ter spodbuja pravno državo; poziva države AKP, naj si prizadevajo za učinkovite in bolj ciljno usmerjene politike za zmanjšanje revščine in gospodarski razvoj, katerih namen je ustvarjati delovna mesta;

| 4. | izraža zaskrbljenost zaradi vse večjega števila ljudi, ki tvegajo življenje, ko poskušajo na čolnih prečkati Sredozemsko morje, da bi prišli v EU; opominja, da bi morala biti solidarnost EU tesno povezana z odgovornostjo; opozarja države članice EU, da so pravno zavezane nuditi pomoč migrantom na morju; v zvezi s tem poziva države AKP, zlasti Eritrejo, od koder prihaja večina žrtev, naj si prizadevajo za mednarodno sodelovanje, da bi se borile proti trgovini z ljudmi in vsem državljanom zagotovile temeljne človekove pravice; |
| --- | --- |

4.

izraža zaskrbljenost zaradi vse večjega števila ljudi, ki tvegajo življenje, ko poskušajo na čolnih prečkati Sredozemsko morje, da bi prišli v EU; opominja, da bi morala biti solidarnost EU tesno povezana z odgovornostjo; opozarja države članice EU, da so pravno zavezane nuditi pomoč migrantom na morju; v zvezi s tem poziva države AKP, zlasti Eritrejo, od koder prihaja večina žrtev, naj si prizadevajo za mednarodno sodelovanje, da bi se borile proti trgovini z ljudmi in vsem državljanom zagotovile temeljne človekove pravice;

| 5. | poudarja, da veljavna zakonodaja EU (direktivi 2009/50/ES in 2011/98/EU) zakonitim priseljencem in državljanom držav članic, v katerih prebivajo, zagotavlja enako obravnavo, kar zadeva: (i) delovne pogoje, (ii) svobodo združevanja, (iii) izobraževanje in poklicno usposabljanje, (iv) priznavanje diplom, potrdil in drugih poklicnih kvalifikacij, (v) področja socialne varnosti, (vi) davčne ugodnosti, (vii) dostop do blaga in storitev ter (viii) storitve svetovanja, ki jih nudijo zavodi za zaposlovanje, ter poudarja, da lahko države članice EU enako obravnavo omejijo le na področjih, ki jih določa zakon; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da veljavna zakonodaja EU (direktivi 2009/50/ES in 2011/98/EU) zakonitim priseljencem in državljanom držav članic, v katerih prebivajo, zagotavlja enako obravnavo, kar zadeva: (i) delovne pogoje, (ii) svobodo združevanja, (iii) izobraževanje in poklicno usposabljanje, (iv) priznavanje diplom, potrdil in drugih poklicnih kvalifikacij, (v) področja socialne varnosti, (vi) davčne ugodnosti, (vii) dostop do blaga in storitev ter (viii) storitve svetovanja, ki jih nudijo zavodi za zaposlovanje, ter poudarja, da lahko države članice EU enako obravnavo omejijo le na področjih, ki jih določa zakon;

| 6. | poziva države AKP in države članice EU, naj se dejavno borijo proti ksenofobiji in ksenofobnemu nasilju, uperjenim zoper migrante, vključno z ozaveščanjem javnosti in strokovnjakov, ki obravnavajo migrante, o nujnosti spoštovanja človekovih pravic migrantov; |
| --- | --- |

6.

poziva države AKP in države članice EU, naj se dejavno borijo proti ksenofobiji in ksenofobnemu nasilju, uperjenim zoper migrante, vključno z ozaveščanjem javnosti in strokovnjakov, ki obravnavajo migrante, o nujnosti spoštovanja človekovih pravic migrantov;

| 7. | poziva države članice EU, naj spoštujejo načelo nevračanja v skladu z obstoječim mednarodnim pravom in pravom EU; poziva države članice EU, naj nemudoma končajo morebitne prakse neprimernega in daljšega pridržanja; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice EU, naj spoštujejo načelo nevračanja v skladu z obstoječim mednarodnim pravom in pravom EU; poziva države članice EU, naj nemudoma končajo morebitne prakse neprimernega in daljšega pridržanja;

| 8. | poziva organe držav AKP in držav članic EU, naj oblikujejo politike, ki obravnavajo posebne potrebe migrantk, saj so slednje izpostavljene nasilju in zlorabam, ki ostajajo resna grožnja, zlasti v begunskih taboriščih, in zagotovijo spoštovanje temeljnega načela upoštevanja koristi otroka; |
| --- | --- |

8.

poziva organe držav AKP in držav članic EU, naj oblikujejo politike, ki obravnavajo posebne potrebe migrantk, saj so slednje izpostavljene nasilju in zlorabam, ki ostajajo resna grožnja, zlasti v begunskih taboriščih, in zagotovijo spoštovanje temeljnega načela upoštevanja koristi otroka;

| 9. | poudarja, da bi morala EU ob zagotavljanju človekovih pravic vseh migrantov posebno pozornost posvetiti beguncem pod okriljem Ženevske konvencije, da bi jim zagotovila najboljšo možno pomoč in zaščito; poziva Komisijo, naj spodbuja ukrepe za zaščito ranljivih skupin in oseb, ki pogosto postanejo žrtve trgovine z ljudmi ter spolnega izkoriščanja in izkoriščanja delovne sile; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi morala EU ob zagotavljanju človekovih pravic vseh migrantov posebno pozornost posvetiti beguncem pod okriljem Ženevske konvencije, da bi jim zagotovila najboljšo možno pomoč in zaščito; poziva Komisijo, naj spodbuja ukrepe za zaščito ranljivih skupin in oseb, ki pogosto postanejo žrtve trgovine z ljudmi ter spolnega izkoriščanja in izkoriščanja delovne sile;

| 10. | poudarja, da je zaščita pravic migrantov bistven element postopka ponovnega sprejema; poziva vse pogodbenice, naj v skladu z veljavnimi mednarodnimi zavezami zagotovijo praktično izvajanje politik, ki zagotavljajo spoštovanje teh pravic in človekovega dostojanstva v vseh fazah postopka; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je zaščita pravic migrantov bistven element postopka ponovnega sprejema; poziva vse pogodbenice, naj v skladu z veljavnimi mednarodnimi zavezami zagotovijo praktično izvajanje politik, ki zagotavljajo spoštovanje teh pravic in človekovega dostojanstva v vseh fazah postopka;

| 11. | poziva EU, agencijo Frontex in države članice, naj zagotovijo, da bo pomoč migrantom v težavah ena glavnih prednostnih nalog pri izvajanju uredbe o uvedbi sistema Eurosur; |
| --- | --- |

11.

poziva EU, agencijo Frontex in države članice, naj zagotovijo, da bo pomoč migrantom v težavah ena glavnih prednostnih nalog pri izvajanju uredbe o uvedbi sistema Eurosur;

| 12. | poziva k okrepljenemu sodelovanju v boju proti nezakonitim migracijam, vključno s sklepanjem sporazumov o vprašanjih vračanja nezakonitih migrantov v države izvora in njihovim ponovnim sprejemom ter sklepanjem dvostranskih in večstranskih sporazumov; |
| --- | --- |

12.

poziva k okrepljenemu sodelovanju v boju proti nezakonitim migracijam, vključno s sklepanjem sporazumov o vprašanjih vračanja nezakonitih migrantov v države izvora in njihovim ponovnim sprejemom ter sklepanjem dvostranskih in večstranskih sporazumov;

| 13. | pozdravlja nedavne predloge Komisije o zakonitih migracijah oseb, ki niso prosilci za azil, in Komisijo poziva, naj razvije dodatne instrumente za oblikovanje skupne politike priseljevanja, naj ekonomsko migracijo upravlja tako, da bo spodbujala gospodarski in družbeni napredek v namembnih, tranzitnih in izvornih državah, ter z izboljšanjem vključevanja migrantov krepi socialno kohezijo; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja nedavne predloge Komisije o zakonitih migracijah oseb, ki niso prosilci za azil, in Komisijo poziva, naj razvije dodatne instrumente za oblikovanje skupne politike priseljevanja, naj ekonomsko migracijo upravlja tako, da bo spodbujala gospodarski in družbeni napredek v namembnih, tranzitnih in izvornih državah, ter z izboljšanjem vključevanja migrantov krepi socialno kohezijo;

| 14. | poziva države članice EU, naj sodelujejo z državami AKP, da bi zagotovile razpoložljivost informacij o zakonitih migracijah, s posebnim poudarkom na pravicah in obveznostih migrantov, npr. po vzoru informacij, ki so na voljo na spletnem portalu Evropske unije o migracijah; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice EU, naj sodelujejo z državami AKP, da bi zagotovile razpoložljivost informacij o zakonitih migracijah, s posebnim poudarkom na pravicah in obveznostih migrantov, npr. po vzoru informacij, ki so na voljo na spletnem portalu Evropske unije o migracijah;

| 15. | spodbuja vzpostavljanje centrov za informacije o migracijah in upravljanje migracij izven EU, kot je npr. center, ki že deluje v Maliju, da bi izvornim in tranzitnim državam pomagali opredeliti migracijsko politiko v odziv na pomisleke potencialnih migrantov in migrantov, ki se vračajo, ter nudili usmerjanje glede zakonitih migracij, priložnosti za zaposlitev in življenjskih razmer v namembnih državah ter pomoč pri usposabljanju za delo; |
| --- | --- |

15.

spodbuja vzpostavljanje centrov za informacije o migracijah in upravljanje migracij izven EU, kot je npr. center, ki že deluje v Maliju, da bi izvornim in tranzitnim državam pomagali opredeliti migracijsko politiko v odziv na pomisleke potencialnih migrantov in migrantov, ki se vračajo, ter nudili usmerjanje glede zakonitih migracij, priložnosti za zaposlitev in življenjskih razmer v namembnih državah ter pomoč pri usposabljanju za delo;

| 16. | pozdravlja vrhunsko srečanje EU–Afrika, ki bo potekalo 2. in 3. aprila 2014 v Bruslju, in poziva k ambicioznejšemu skupnemu pristopu in konkretnim učinkovitim strategijam za obravnavo izzivov, ki jih predstavljajo migracije, v okviru skupne strategije EU–Afrika; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja vrhunsko srečanje EU–Afrika, ki bo potekalo 2. in 3. aprila 2014 v Bruslju, in poziva k ambicioznejšemu skupnemu pristopu in konkretnim učinkovitim strategijam za obravnavo izzivov, ki jih predstavljajo migracije, v okviru skupne strategije EU–Afrika;

| 17. | poudarja, da lahko beg možganov povzroči resne težave v državah v razvoju in da bi si zato morali prizadevati za spodbujanje krožnih migracij; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da lahko beg možganov povzroči resne težave v državah v razvoju in da bi si zato morali prizadevati za spodbujanje krožnih migracij;

| 18. | poudarja pomembno vlogo stalnega dialoga AKP–EU o migracijah in razvoju ter svetovnega foruma o migracijah in razvoju, ki zagotavlja strukturiran okvir za spodbujanje dialoga in sodelovanja med vladnimi in nevladnimi akterji; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomembno vlogo stalnega dialoga AKP–EU o migracijah in razvoju ter svetovnega foruma o migracijah in razvoju, ki zagotavlja strukturiran okvir za spodbujanje dialoga in sodelovanja med vladnimi in nevladnimi akterji;

| 19. | poudarja, da so denarna nakazila migrantov glaven in najstabilnejši vir denarnih tokov, pod pogojem, da se migrantom omogočijo hitrejši, cenejši in varnejši prenosi sredstev; zato poziva države članice EU in države AKP, naj olajšajo denarna nakazila in v prid razvoju znižajo stroške zanje tako v izvornih kot v namembnih državah; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da so denarna nakazila migrantov glaven in najstabilnejši vir denarnih tokov, pod pogojem, da se migrantom omogočijo hitrejši, cenejši in varnejši prenosi sredstev; zato poziva države članice EU in države AKP, naj olajšajo denarna nakazila in v prid razvoju znižajo stroške zanje tako v izvornih kot v namembnih državah;

| 20. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta ministrskemu svetu AKP–EU, Evropski komisiji, Svetu Evropske unije, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, vladam in parlamentom držav AKP in držav članic EU ter Generalni skupščini Združenih narodov. |
| --- | --- |

20.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta ministrskemu svetu AKP–EU, Evropski komisiji, Svetu Evropske unije, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, vladam in parlamentom držav AKP in držav članic EU ter Generalni skupščini Združenih narodov.

RESOLUCIJA (29)

o razmerah v Srednjeafriški republiki

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Strasbourgu (Francija) od 17. do 19. marca 2014, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Strasbourgu (Francija) od 17. do 19. marca 2014,

| — | ob upoštevanju člena 18(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju revidiranega Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju sporazuma iz Librevilla z dne 11. januarja 2013 o reševanju politično-vojaške krize v Srednjeafriški republiki, ki je bil podpisan pod okriljem voditeljev držav in vlad Gospodarske skupnosti srednjeafriških držav (ECCAS) in določa pogoje za rešitev krize v Srednjeafriški republiki, ter ob upoštevanju izjav voditeljev držav in vlad Gospodarske skupnosti srednjeafriških držav na vrhunskih srečanjih 3. in 18. aprila 2013 v N'Djameni, ki opredeljujejo načrt za prehodno obdobje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz Librevilla z dne 11. januarja 2013 o reševanju politično-vojaške krize v Srednjeafriški republiki, ki je bil podpisan pod okriljem voditeljev držav in vlad Gospodarske skupnosti srednjeafriških držav (ECCAS) in določa pogoje za rešitev krize v Srednjeafriški republiki, ter ob upoštevanju izjav voditeljev držav in vlad Gospodarske skupnosti srednjeafriških držav na vrhunskih srečanjih 3. in 18. aprila 2013 v N'Djameni, ki opredeljujejo načrt za prehodno obdobje,

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov št. 2088 (2013) z dne 24. januarja 2013, št. 2121 (2013) z dne 10. oktobra 2013, št. 2127 (2013) z dne 5. decembra 2013 in 2134 (2014) z dne 28. januarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov št. 2088 (2013) z dne 24. januarja 2013, št. 2121 (2013) z dne 10. oktobra 2013, št. 2127 (2013) z dne 5. decembra 2013 in 2134 (2014) z dne 28. januarja 2014,

| — | ob upoštevanju izjave za tisk visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice Navi Pillay z dne 27. januarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave za tisk visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice Navi Pillay z dne 27. januarja 2014,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov Varnostnemu svetu o razmerah v Srednjeafriški republiki z dne 3. marca 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov Varnostnemu svetu o razmerah v Srednjeafriški republiki z dne 3. marca 2014,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 5. decembra 2013 in 21. januarja 2014 o razmerah v Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 5. decembra 2013 in 21. januarja 2014 o razmerah v Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju izjave evropske komisarke za mednarodno sodelovanje, humanitarno pomoč in krizno odzivanje z dne 10. septembra in 30. decembra 2013 o zaostrovanju krize v Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave evropske komisarke za mednarodno sodelovanje, humanitarno pomoč in krizno odzivanje z dne 10. septembra in 30. decembra 2013 o zaostrovanju krize v Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju sporočila za javnost Evropske komisije z dne 10. februarja 2014 o Srednjeafriški republiki in ob upoštevanju sporočila za javnost Evropske komisije z dne 13. marca 2014 ob obisku evropskega komisarja za razvoj v Srednjeafriški republiki, v spremstvu ministrov za razvoj Nemčije in Francije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila za javnost Evropske komisije z dne 10. februarja 2014 o Srednjeafriški republiki in ob upoštevanju sporočila za javnost Evropske komisije z dne 13. marca 2014 ob obisku evropskega komisarja za razvoj v Srednjeafriški republiki, v spremstvu ministrov za razvoj Nemčije in Francije,

| — | ob upoštevanju dejstva, da je bila maja 2013 ustanovljena mednarodna kontaktna skupina za Srednjeafriško republiko, da bi usklajevala regionalno, vseafriško in mednarodno ukrepanje za iskanje trajne rešitve za ponavljajoče se težave države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je bila maja 2013 ustanovljena mednarodna kontaktna skupina za Srednjeafriško republiko, da bi usklajevala regionalno, vseafriško in mednarodno ukrepanje za iskanje trajne rešitve za ponavljajoče se težave države,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča iz leta 1998, ki ga je Srednjeafriška republika ratificirala leta 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča iz leta 1998, ki ga je Srednjeafriška republika ratificirala leta 2001,

| — | ob upoštevanju izbirnega protokola glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih in Konvencije o otrokovih pravicah, ki jo je Srednjeafriška republika podpisala, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izbirnega protokola glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih in Konvencije o otrokovih pravicah, ki jo je Srednjeafriška republika podpisala,

| — | ob upoštevanju izrednega srečanja voditeljev držav in vlad Gospodarske skupnosti srednjeafriških držav, ki je potekalo v N'Djameni (Čad) 9. januarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izrednega srečanja voditeljev držav in vlad Gospodarske skupnosti srednjeafriških držav, ki je potekalo v N'Djameni (Čad) 9. januarja 2014,

| — | ob upoštevanju dejstva, da je Mirovni in varnostni svet Afriške unije 10. oktobra 2013 sprejel nov koncept operacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je Mirovni in varnostni svet Afriške unije 10. oktobra 2013 sprejel nov koncept operacij,

| — | ob upoštevanju sporočila Mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije z dne 7. marca 2014, v katerem je slednji pozdravil bistveno izboljšanje varnostnih razmer v Srednjeafriški republiki, ob tem pa priznal, da razmere ponekod ostajajo zaskrbljujoče in da je zato treba nadaljevati s prizadevanji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije z dne 7. marca 2014, v katerem je slednji pozdravil bistveno izboljšanje varnostnih razmer v Srednjeafriški republiki, ob tem pa priznal, da razmere ponekod ostajajo zaskrbljujoče in da je zato treba nadaljevati s prizadevanji,

| — | ob upoštevanju izjave sopredsednikov skupne parlamentarne skupščine AKP-EU iz Adis Abebe (Etiopija) z dne 27. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave sopredsednikov skupne parlamentarne skupščine AKP-EU iz Adis Abebe (Etiopija) z dne 27. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju izjave predsednice Komisije Afriške unije Nkosazane Dlamini-Zuma o razmerah v Srednjeafriški republiki z dne 3. marca 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednice Komisije Afriške unije Nkosazane Dlamini-Zuma o razmerah v Srednjeafriški republiki z dne 3. marca 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Srednjeafriški republiki z dne 16. decembra 2013, 20. januarja 2014 in 10. februarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Srednjeafriški republiki z dne 16. decembra 2013, 20. januarja 2014 in 10. februarja 2014,

| — | ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013, 12. septembra 2013 in 12. decembra 2013 o razmerah v Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013, 12. septembra 2013 in 12. decembra 2013 o razmerah v Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju svoje prejšnje resolucije o Srednjeafriški republiki z dne 19. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje prejšnje resolucije o Srednjeafriški republiki z dne 19. junija 2013,

| — | ob upoštevanju srečanja na visoki ravni o humanitarnih dejavnostih v Srednjeafriški republiki, ki je potekalo v Bruslju 20. januarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srečanja na visoki ravni o humanitarnih dejavnostih v Srednjeafriški republiki, ki je potekalo v Bruslju 20. januarja 2014,

| — | ob upoštevanju donatorske konference za mednarodno podporno misijo v Srednjeafriški republiki (MISCA), ki je potekala v Adis Abebi 1. februarja 2014; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju donatorske konference za mednarodno podporno misijo v Srednjeafriški republiki (MISCA), ki je potekala v Adis Abebi 1. februarja 2014;

| A. | ker je poglobitev krize v Srednjeafriški republiki decembra 2013 privedla do odstopa prehodnega voditelja države Michela Djotodie in prehodnega predsednika vlade Nicolasa Tiangayeja 10. januarja 2014; |
| --- | --- |

A.

ker je poglobitev krize v Srednjeafriški republiki decembra 2013 privedla do odstopa prehodnega voditelja države Michela Djotodie in prehodnega predsednika vlade Nicolasa Tiangayeja 10. januarja 2014;

| B. | ker je 20. januarja 2014 prehodni nacionalni svet po odločitvi Gospodarske skupnosti srednejafriških držav za novo prehodno predsednico izvolil Catherine Sambo-Panza; ker je 25. januarja 2014 prehodna predsednica za predsednika vlade imenovala Andréja Nzapayékéja in ker je bila sestavljena nova vlada; |
| --- | --- |

B.

ker je 20. januarja 2014 prehodni nacionalni svet po odločitvi Gospodarske skupnosti srednejafriških držav za novo prehodno predsednico izvolil Catherine Sambo-Panza; ker je 25. januarja 2014 prehodna predsednica za predsednika vlade imenovala Andréja Nzapayékéja in ker je bila sestavljena nova vlada;

| C. | ker bi nadaljnje poslabšanje razmer v Srednjeafriški republiki lahko destabiliziralo regijo; ker je prednostna naloga ponovna vzpostavitev varnosti, zaradi česar sta potrebni razorožitev vseh milic Anti-balaka in nadaljnja nevtralizacija nekdanjih upornikov Séléka; |
| --- | --- |

C.

ker bi nadaljnje poslabšanje razmer v Srednjeafriški republiki lahko destabiliziralo regijo; ker je prednostna naloga ponovna vzpostavitev varnosti, zaradi česar sta potrebni razorožitev vseh milic Anti-balaka in nadaljnja nevtralizacija nekdanjih upornikov Séléka;

| D. | ker sile mednarodne podporne misije v Srednjeafriški republiki (MISCA), ki delujejo pod okriljem Afriške unije, in francoske sile (Sangaris) odlično sodelujejo in se medsebojno dopolnjujejo; ker sedaj napotene sile niso dovolj številčne, da bi zagotovile varnost prebivalstva; ker se je Svet Evropske unije odločil organizirati misijo EUFOR CAR, da bi zavaroval letališče Bangui in bližnji kamp, v katerem je nastanjenih 1 00  000 beguncev; |
| --- | --- |

D.

ker sile mednarodne podporne misije v Srednjeafriški republiki (MISCA), ki delujejo pod okriljem Afriške unije, in francoske sile (Sangaris) odlično sodelujejo in se medsebojno dopolnjujejo; ker sedaj napotene sile niso dovolj številčne, da bi zagotovile varnost prebivalstva; ker se je Svet Evropske unije odločil organizirati misijo EUFOR CAR, da bi zavaroval letališče Bangui in bližnji kamp, v katerem je nastanjenih 1 00  000 beguncev;

| E. | ker predstavljajo resolucije Varnostnega sveta ZN pravni okvir za posredovanje Afriške unije, Francije in EU; ker od 5. decembra 2013 zadevne operacije niso bile vojaške narave, temveč so zajemale vzdrževanje reda; ker popolne varnosti ni mogoče doseči; ker bo Srednjeafriška republika morala ustanoviti lastno vojsko; |
| --- | --- |

E.

ker predstavljajo resolucije Varnostnega sveta ZN pravni okvir za posredovanje Afriške unije, Francije in EU; ker od 5. decembra 2013 zadevne operacije niso bile vojaške narave, temveč so zajemale vzdrževanje reda; ker popolne varnosti ni mogoče doseči; ker bo Srednjeafriška republika morala ustanoviti lastno vojsko;

| F. | ker je prehodna predsednica pozdravila posredovanje EU; ker je prehodna predsednica pozvala Združene narode, naj vzpostavijo mirovno misijo v Srednjeafriški republiki, da bi vzpostavili nadzor nad večrazsežno krizo; ker je mogoče, kot predvideva resolucija Varnostnega sveta ZN št. 2027 (2013), da bo mednarodna podporna misija v Srednjeafriški republiki (MISCA) preoblikovana v mirovno operacijo Združenih narodov, da bi zanjo tudi v prihodnje zagotovili finančno podporo in v tem smislu podprli priporočilo generalnega sekretarja Ban Ki-moona o napotitvi mirovnih sil ZN, ki bi jih sestavljalo 10  000 vojakov in 1  820 policistov, v Srednjeafriško republiko, da bi tam ponovno vzpostavili mir in varnost; |
| --- | --- |

F.

ker je prehodna predsednica pozdravila posredovanje EU; ker je prehodna predsednica pozvala Združene narode, naj vzpostavijo mirovno misijo v Srednjeafriški republiki, da bi vzpostavili nadzor nad večrazsežno krizo; ker je mogoče, kot predvideva resolucija Varnostnega sveta ZN št. 2027 (2013), da bo mednarodna podporna misija v Srednjeafriški republiki (MISCA) preoblikovana v mirovno operacijo Združenih narodov, da bi zanjo tudi v prihodnje zagotovili finančno podporo in v tem smislu podprli priporočilo generalnega sekretarja Ban Ki-moona o napotitvi mirovnih sil ZN, ki bi jih sestavljalo 10  000 vojakov in 1  820 policistov, v Srednjeafriško republiko, da bi tam ponovno vzpostavili mir in varnost;

| G. | ker je finančna pomoč mednarodne skupnosti ključnega pomena za ponovno vzpostavitev varnosti in avtoritete države ter za izvajanje državnih funkcij in nalog na področju izobraževanja in socialnem področju; ker je ta pomoč nujno potrebna in ne sme biti pogojena z ničnim tveganjem oziroma popolno varnostjo; |
| --- | --- |

G.

ker je finančna pomoč mednarodne skupnosti ključnega pomena za ponovno vzpostavitev varnosti in avtoritete države ter za izvajanje državnih funkcij in nalog na področju izobraževanja in socialnem področju; ker je ta pomoč nujno potrebna in ne sme biti pogojena z ničnim tveganjem oziroma popolno varnostjo;

| H. | ker so razorožitev, sprava, izplačilo odškodnin, politični dialog in končanje nekaznovanja ključnega pomena za odpravo vzrokov za nestabilnost v državi in ker ozemeljska celovitost države ne sme biti ogrožena; ker je za izvedbo volitev, načrtovanih za 15. februar 2015, potrebna vsaj minimalna reorganizacija državne uprave; ker bi v ta namen mednarodna skupnost morala podpreti prehodno vlado, da bi spremljala volilni postopek; |
| --- | --- |

H.

ker so razorožitev, sprava, izplačilo odškodnin, politični dialog in končanje nekaznovanja ključnega pomena za odpravo vzrokov za nestabilnost v državi in ker ozemeljska celovitost države ne sme biti ogrožena; ker je za izvedbo volitev, načrtovanih za 15. februar 2015, potrebna vsaj minimalna reorganizacija državne uprave; ker bi v ta namen mednarodna skupnost morala podpreti prehodno vlado, da bi spremljala volilni postopek;

| I. | ker je 14. marca 2014 prehodni nacionalni svet uradno začel pripravljalna dela za nov osnutek ustave; ker je bil oblikovan nacionalni volilni organ; ker je 13. marca 2014 evropski komisar za razvoj poleg 20 milijonov EUR, ki jih je EU že namenila za podporo volilnemu postopku v Srednjeafriški republiki, najavil dodatno pomoč tej državi v višini 81 milijonov EUR; |
| --- | --- |

I.

ker je 14. marca 2014 prehodni nacionalni svet uradno začel pripravljalna dela za nov osnutek ustave; ker je bil oblikovan nacionalni volilni organ; ker je 13. marca 2014 evropski komisar za razvoj poleg 20 milijonov EUR, ki jih je EU že namenila za podporo volilnemu postopku v Srednjeafriški republiki, najavil dodatno pomoč tej državi v višini 81 milijonov EUR;

| J. | ker se številni storilci kršitev človekovih pravic in vojnih zločinov sodno ne preganjajo; ker je bila 20. januarja 2014 Marie-Thérèse Aissata Keita-Bocoum imenovana za neodvisno strokovnjakinjo za razmere na področju človekovih pravic in ker jo je Varnostni svet ZN pozval, naj marca 2014 predloži poročilo; ker je 22. januarja 2014 generalni sekretar ZN napovedal oblikovanje mednarodne komisije, ki bo raziskala vse prijavljene kršitve človekovih pravic; ker je ta komisija pričela z delom 11. marca 2014; |
| --- | --- |

J.

ker se številni storilci kršitev človekovih pravic in vojnih zločinov sodno ne preganjajo; ker je bila 20. januarja 2014 Marie-Thérèse Aissata Keita-Bocoum imenovana za neodvisno strokovnjakinjo za razmere na področju človekovih pravic in ker jo je Varnostni svet ZN pozval, naj marca 2014 predloži poročilo; ker je 22. januarja 2014 generalni sekretar ZN napovedal oblikovanje mednarodne komisije, ki bo raziskala vse prijavljene kršitve človekovih pravic; ker je ta komisija pričela z delom 11. marca 2014;

| K. | ker je bila z resolucijo Varnostnega sveta ZN št. 2134 (2014) z dne 28. januarja 2014 odobrena uporaba sankcij proti tistim, ki ogrožajo mir, stabilnost in varnost; ker je 7. februarja tožilstvo Mednarodnega kazenskega sodišča sprožilo predhodno preiskavo vseh kaznivih dejanj, storjenih od septembra 2012; |
| --- | --- |

K.

ker je bila z resolucijo Varnostnega sveta ZN št. 2134 (2014) z dne 28. januarja 2014 odobrena uporaba sankcij proti tistim, ki ogrožajo mir, stabilnost in varnost; ker je 7. februarja tožilstvo Mednarodnega kazenskega sodišča sprožilo predhodno preiskavo vseh kaznivih dejanj, storjenih od septembra 2012;

| L. | ker je bilo poročano o grozodejstvih, ki sta jih zagrešili obe strani, in ker je 3. marca 2014 generalni sekretar ZN objavil poročilo, ki je potrdilo kršitve človekovih pravic; ker se kriza še ni sprevrgla v sektaško državljansko vojno, vendar tveganje zaostrovanja ostaja; |
| --- | --- |

L.

ker je bilo poročano o grozodejstvih, ki sta jih zagrešili obe strani, in ker je 3. marca 2014 generalni sekretar ZN objavil poročilo, ki je potrdilo kršitve človekovih pravic; ker se kriza še ni sprevrgla v sektaško državljansko vojno, vendar tveganje zaostrovanja ostaja;

| M. | ker so zlorabe, vojni zločini in zločini proti človeštvu muslimane prisilili, da zbežijo iz države, se vrnejo v izvorno državo ali se zatečejo v begunska taborišča znotraj Srednjeafriške republike; ker to bežanje v države podregije, bodisi prostovoljno bodisi prisilno, povzroča resno krizo v realnem gospodarstvu; ker poleg tega ni državnega proračuna in ker plače v javnem sektorju zaostajajo po več mesecev, prefekture pa je treba obnoviti; |
| --- | --- |

M.

ker so zlorabe, vojni zločini in zločini proti človeštvu muslimane prisilili, da zbežijo iz države, se vrnejo v izvorno državo ali se zatečejo v begunska taborišča znotraj Srednjeafriške republike; ker to bežanje v države podregije, bodisi prostovoljno bodisi prisilno, povzroča resno krizo v realnem gospodarstvu; ker poleg tega ni državnega proračuna in ker plače v javnem sektorju zaostajajo po več mesecev, prefekture pa je treba obnoviti;

| N. | ker kršitve javnega reda in varnosti v Srednjeafriški republiki povzročajo hudo humanitarno krizo, zaradi katere je razseljenih že skoraj milijon ljudi, in ker to krizo zaznamujejo pomanjkanje hrane, pomanjkanje delujočih zdravstvenih ustanov in pomanjkanje zdravil; |
| --- | --- |

N.

ker kršitve javnega reda in varnosti v Srednjeafriški republiki povzročajo hudo humanitarno krizo, zaradi katere je razseljenih že skoraj milijon ljudi, in ker to krizo zaznamujejo pomanjkanje hrane, pomanjkanje delujočih zdravstvenih ustanov in pomanjkanje zdravil;

| O. | ker že dve leti ni delujočega izobraževalnega sistema; ker za mlade ni zaposlitve; ker so po podatkih Unicefa oborožene sile in oborožene skupine v svoje vrste pridobile 6  000 otrok; |
| --- | --- |

O.

ker že dve leti ni delujočega izobraževalnega sistema; ker za mlade ni zaposlitve; ker so po podatkih Unicefa oborožene sile in oborožene skupine v svoje vrste pridobile 6  000 otrok;

| P. | ker se je treba spopasti z vzroki krize v Srednjeafriški republiki, in sicer s širokim in holističnim pristopom, ki upošteva medsebojno povezanost upravljanja države, gospodarskega razvoja in varnosti ter si prizadeva izboljšati življenjske razmere prebivalstva in vzpostaviti trajen mir; |
| --- | --- |

P.

ker se je treba spopasti z vzroki krize v Srednjeafriški republiki, in sicer s širokim in holističnim pristopom, ki upošteva medsebojno povezanost upravljanja države, gospodarskega razvoja in varnosti ter si prizadeva izboljšati življenjske razmere prebivalstva in vzpostaviti trajen mir;

| Q. | ker je EU najpomembnejša humanitarna in razvojna partnerica Srednjeafriške republike; ker je EU povečala svojo humanitarno podporo na več kot 100 milijonov EUR v obdobju 2013–2014; ker so se 20. januarja 2014 mednarodni donatorji zavezali, da bodo zagotovili dodatnih 496 milijonov EUR pomoči; ker bo Evropska komisija sprožila razvojni program, osredotočen na državljane, ki bo deležen financiranja v višini 101 milijona EUR in katerega namen bo ponovno vzpostaviti osnovne socialne storitve in sredstva za preživetje, zlasti na področjih izobraževanja, zdravstva ter preskrbe s hrano in varnosti hrane; |
| --- | --- |

Q.

ker je EU najpomembnejša humanitarna in razvojna partnerica Srednjeafriške republike; ker je EU povečala svojo humanitarno podporo na več kot 100 milijonov EUR v obdobju 2013–2014; ker so se 20. januarja 2014 mednarodni donatorji zavezali, da bodo zagotovili dodatnih 496 milijonov EUR pomoči; ker bo Evropska komisija sprožila razvojni program, osredotočen na državljane, ki bo deležen financiranja v višini 101 milijona EUR in katerega namen bo ponovno vzpostaviti osnovne socialne storitve in sredstva za preživetje, zlasti na področjih izobraževanja, zdravstva ter preskrbe s hrano in varnosti hrane;

| 1. | pozdravlja izvolitev Catherine Samba-Panza za novo prehodno predsednico Srednjeafriške republike s strani prehodnega nacionalnega sveta in oblikovanje nove vlade; prehodni predsednici in vladi zagotavlja svojo polno podporo in poziva vse politične sile, naj prispevajo k ponovni vzpostavitvi miru in k obnovi države; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja izvolitev Catherine Samba-Panza za novo prehodno predsednico Srednjeafriške republike s strani prehodnega nacionalnega sveta in oblikovanje nove vlade; prehodni predsednici in vladi zagotavlja svojo polno podporo in poziva vse politične sile, naj prispevajo k ponovni vzpostavitvi miru in k obnovi države;

| 2. | izraža globoko zaskrbljenost glede razmer v Srednjeafriški republiki, ki jih zaznamuje resno poslabšanje na področju javnega reda in miru; obsoja nasilje, ki preprečuje ustrezno zagotavljanje osnovnih storitev in še zaostruje že tako hude humanitarne in gospodarske razmere; poudarja nujnost ponovne vzpostavitve socialnih in zdravstvenih storitev in ponovnega opremljanja in odpiranja šol; |
| --- | --- |

2.

izraža globoko zaskrbljenost glede razmer v Srednjeafriški republiki, ki jih zaznamuje resno poslabšanje na področju javnega reda in miru; obsoja nasilje, ki preprečuje ustrezno zagotavljanje osnovnih storitev in še zaostruje že tako hude humanitarne in gospodarske razmere; poudarja nujnost ponovne vzpostavitve socialnih in zdravstvenih storitev in ponovnega opremljanja in odpiranja šol;

| 3. | poziva mednarodne partnerje, naj karseda podprejo skupna prizadevanja na področjih varnosti, humanitarne pomoči, vzpostavitve pravne države in oživitve gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

poziva mednarodne partnerje, naj karseda podprejo skupna prizadevanja na področjih varnosti, humanitarne pomoči, vzpostavitve pravne države in oživitve gospodarstva;

| 4. | ostro obsoja resne kršitve humanitarnega prava in pogoste kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

4.

ostro obsoja resne kršitve humanitarnega prava in pogoste kršitve človekovih pravic;

| 5. | poudarja, da tisti, ki so resno kršili človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo, ne smejo ostati nekaznovani; poziva k odkrivanju, opredeljevanju, kazenskemu pregonu in kaznovanju kršiteljev v skladu z nacionalnim in mednarodnim kazenskim pravom; pozdravlja imenovanje tričlanske mednarodne komisije za preiskovanje kršitev človekovih pravic in imenovanje Marie-Thérèse Aissate Keite-Bocoum za neodvisno strokovnjakinjo; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da tisti, ki so resno kršili človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo, ne smejo ostati nekaznovani; poziva k odkrivanju, opredeljevanju, kazenskemu pregonu in kaznovanju kršiteljev v skladu z nacionalnim in mednarodnim kazenskim pravom; pozdravlja imenovanje tričlanske mednarodne komisije za preiskovanje kršitev človekovih pravic in imenovanje Marie-Thérèse Aissate Keite-Bocoum za neodvisno strokovnjakinjo;

| 6. | pozdravlja učinkovito delo mednarodne podporne misije v Srednjeafriški republiki (MISCA) in francoskih sil (misija Sangaris); ugotavlja, da se razmere v Banguiju postopoma izboljšujejo; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja učinkovito delo mednarodne podporne misije v Srednjeafriški republiki (MISCA) in francoskih sil (misija Sangaris); ugotavlja, da se razmere v Banguiju postopoma izboljšujejo;

| 7. | pozdravlja izvajanje resolucije Varnostnega sveta ZN št. 2127 (2013), s katero je bila odobrena prisilna razorožitev vseh milic brez izjeme; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja izvajanje resolucije Varnostnega sveta ZN št. 2127 (2013), s katero je bila odobrena prisilna razorožitev vseh milic brez izjeme;

| 8. | poziva države članice EU, naj prispevajo k misiji EUFOR CAR, da jo bo mogoče hitro napotiti; poziva države članice Varnostnega sveta ZN, naj upoštevajo prošnje generalnega sekretarja in prehodnih oblasti Srednjeafriške republike za oblikovanje mirovne misije ZN in odobritev financiranja te misije; poziva k okrepitvi mednarodne podporne misije v Srednjeafriški republiki (MISCA) in čestita afriškim državam, ki prispevajo k njej; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice EU, naj prispevajo k misiji EUFOR CAR, da jo bo mogoče hitro napotiti; poziva države članice Varnostnega sveta ZN, naj upoštevajo prošnje generalnega sekretarja in prehodnih oblasti Srednjeafriške republike za oblikovanje mirovne misije ZN in odobritev financiranja te misije; poziva k okrepitvi mednarodne podporne misije v Srednjeafriški republiki (MISCA) in čestita afriškim državam, ki prispevajo k njej;

| 9. | poziva mednarodno skupnost, naj zagotovi vse potrebne človeške vire in finančna in druga sredstva, da bi okrepila prisotnost mednarodnih varnostnih sil, ki so večinoma iz afriških držav; |
| --- | --- |

9.

poziva mednarodno skupnost, naj zagotovi vse potrebne človeške vire in finančna in druga sredstva, da bi okrepila prisotnost mednarodnih varnostnih sil, ki so večinoma iz afriških držav;

| 10. | obsoja napade, uperjene proti muslimanom in kristjanom; izraža bojazen, da bi se konflikt lahko sprevrgel v sektaško državljansko vojno; pozdravlja prizadevanja verskih oblasti za preprečitev sektaškega konflikta in ohranitev tradicionalnega mirnega sobivanja; |
| --- | --- |

10.

obsoja napade, uperjene proti muslimanom in kristjanom; izraža bojazen, da bi se konflikt lahko sprevrgel v sektaško državljansko vojno; pozdravlja prizadevanja verskih oblasti za preprečitev sektaškega konflikta in ohranitev tradicionalnega mirnega sobivanja;

| 11. | meni, da je treba nujno ustanoviti komisijo za pravico in spravo, da bi popravili posledice nasilnih dejanj, zagovarjali pravice žrtev, preprečevali nekaznovanje in spodbujali prehod države k demokraciji na podlagi spoštovanja človekovih pravic in pravne države ter terjanja odgovornosti posameznikov, da bi prebivalci lahko živeli v dostojnih razmerah; |
| --- | --- |

11.

meni, da je treba nujno ustanoviti komisijo za pravico in spravo, da bi popravili posledice nasilnih dejanj, zagovarjali pravice žrtev, preprečevali nekaznovanje in spodbujali prehod države k demokraciji na podlagi spoštovanja človekovih pravic in pravne države ter terjanja odgovornosti posameznikov, da bi prebivalci lahko živeli v dostojnih razmerah;

| 12. | zagovarja ponovno vzpostavitev institucij Srednjeafriške republike; podpira parlamentarne in predsedniške volitve februarja 2015 in spodbuja civilno družbo k sodelovanju v razpravah o prihodnosti Srednjeafriške republike; |
| --- | --- |

12.

zagovarja ponovno vzpostavitev institucij Srednjeafriške republike; podpira parlamentarne in predsedniške volitve februarja 2015 in spodbuja civilno družbo k sodelovanju v razpravah o prihodnosti Srednjeafriške republike;

| 13. | poziva k nujnim ukrepom za spopadanje s posledicami konfliktov, zlasti k reformi oboroženih in varnostnih sil, vračanju beguncev, vračanju notranje razseljenih oseb, ponovni vzpostavitvi lokalnih oblasti, izkoriščanju človeškega potenciala države in civilne družbe ter izvajanju trajnih razvojnih programov; poziva mednarodno skupnost, naj pomaga oblastem Srednjeafriške republike in sosednjih držav, ki se spopadajo s posledicami konflikta, zlasti z grožnjo negotovosti preskrbe s hrano, in te oblasti podpira; |
| --- | --- |

13.

poziva k nujnim ukrepom za spopadanje s posledicami konfliktov, zlasti k reformi oboroženih in varnostnih sil, vračanju beguncev, vračanju notranje razseljenih oseb, ponovni vzpostavitvi lokalnih oblasti, izkoriščanju človeškega potenciala države in civilne družbe ter izvajanju trajnih razvojnih programov; poziva mednarodno skupnost, naj pomaga oblastem Srednjeafriške republike in sosednjih držav, ki se spopadajo s posledicami konflikta, zlasti z grožnjo negotovosti preskrbe s hrano, in te oblasti podpira;

| 14. | poudarja pomen izvajanja celovite podregionalne strategije, ki presega zgolj varnost in vključuje gospodarski in socialni razvoj, demokracijo in spoštovanje človekovih pravic, da bi utrli pot trajnostnemu razvoju regije; |
| --- | --- |

14.

poudarja pomen izvajanja celovite podregionalne strategije, ki presega zgolj varnost in vključuje gospodarski in socialni razvoj, demokracijo in spoštovanje človekovih pravic, da bi utrli pot trajnostnemu razvoju regije;

| 15. | pozdravlja prizadevanja oblasti držav podregije; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja prizadevanja oblasti držav podregije;

| 16. | pozdravlja večjo podporo EU v odziv na humanitarno krizo, spodbuja EU in njene države članice, naj nadaljujejo s prizadevanji za usklajevanje ukrepov z drugimi donatorji, in poziva vse strani, naj humanitarnim agencijam zagotovijo takojšen in neoviran dostop do vseh oseb, ki potrebujejo pomoč; poziva mednarodno skupnost, naj izpolni svoje zaveze glede zagotavljanja sredstev; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja večjo podporo EU v odziv na humanitarno krizo, spodbuja EU in njene države članice, naj nadaljujejo s prizadevanji za usklajevanje ukrepov z drugimi donatorji, in poziva vse strani, naj humanitarnim agencijam zagotovijo takojšen in neoviran dostop do vseh oseb, ki potrebujejo pomoč; poziva mednarodno skupnost, naj izpolni svoje zaveze glede zagotavljanja sredstev;

| 17. | opozarja, da finančna sredstva ne smejo biti pogojena s popolno varnostjo; podpira nujen poziv prehodne predsednice k pomoči v obliki proračunske podpore, ki bi jo spremljalo soupravljanje; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da finančna sredstva ne smejo biti pogojena s popolno varnostjo; podpira nujen poziv prehodne predsednice k pomoči v obliki proračunske podpore, ki bi jo spremljalo soupravljanje;

| 18. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta prehodnim institucijam Srednjeafriške republike, institucijam Afriške unije in Evropske unije, Svetu AKP, Mednarodni organizaciji za frankofonijo, Gospodarski skupnosti srednjeafriških držav in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

18.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta prehodnim institucijam Srednjeafriške republike, institucijam Afriške unije in Evropske unije, Svetu AKP, Mednarodni organizaciji za frankofonijo, Gospodarski skupnosti srednjeafriških držav in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  Sprejela jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 19. marca 2014 v Strasbourgu (Francija).

1

(2)  Sprejela jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 19. marca 2014 v Strasbourgu (Francija).

2

(3)  UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

3

(4)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

4

(5)  UL L 348, 31.12.2007, str. 1.

5

(6)  UL L 303, 31.10.2012, str. 1.

6

(7)  UL L 165, 21.6.2001, str. 1.

7

(8)  UL C 332, 30.10.2012, str. 1.

8

(9)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

9

(10)  http://www.oecd.org/cleangovbiz/toolkit/49360071.pdf.

10

(11)  http://www.wcoomd.org/en/media/newsroom/2013/september/wco-picard-conference.aspx.

11

(12)  UL L 165, 18.6.2013, str. 62.

12

(13)  UL L 181, 29.6.2013, str. 15.

13

(14)  http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/20-val_01_e.htm.

14

(15)  http://www.wcoomd.org/en/about-us/legal-instruments/~/link.aspx?_id=8FB281B82DD8465CB7FE588031749A3B&_z=z.

15

(16)  http://www.wto.org/english/news_e/news12_e/trip_05jun12_e.htm.

16

(17)  http://www.ciat.org/index.php/en/international-cooperation/international-activities/technical-conferences/2682.html.

17

(18)  Sprejela jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 19. marca 2014 v Strasbourgu (Francija).

18

(19)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 21.

19

(20)  Sprejela jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 19. marca 2014 v Strasbourgu (Francija).

20

(21)  UL L 132, 29.5.2010, str. 11.

21

(22)  UL L 180, 29.6.2013, str. 96.

22

(23)  UL L 155, 18.6.2009, str. 17.

23

(24)  UL L 343, 23.12.2011, str. 1.

24

(25)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 1.

25

(26)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0448.

26

(27)  P7_TC1-COD(2010)0210.

27

(28)  J. Crush, Between North and South: The EU-ACP Migration Relationship (Med severom in jugom: migracijska razmerja med EU in AKP), CIGI Papers št. 16, april 2013, str. 8.

28

Between North and South: The EU-ACP Migration Relationship

(29)  Sprejela jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 19. marca 2014 v Strasbourgu (Francija).

29

---