# Euroopa Liidu L 75/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 75 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide18. märts 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 75

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide18. märts 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 236/2008, 10. märts 2008, millega lõpetatakse Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 237/2008, 10. märts 2008, millega lõpetatakse muu hulgas Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3 | 8 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 238/2008, 10. märts 2008, millega lõpetatakse Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahuste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine | 14 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 239/2008, 17. märts 2008, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kivisöekoksi, mille tüki läbimõõt on üle 80 mm (koks 80+), impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 22 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 240/2008, 17. märts 2008, millega tunnistatakse kehtetuks Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist | 33 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 241/2008, 17. märts 2008, Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta | 49 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 242/2008, 17. märts 2008, Euroopa Ühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta | 51 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 243/2008, 17. märts 2008, millega kehtestatakse Komoori Liitu kuuluva Anjouani saare ebaseaduslike võimude suhtes teatavad piiravad meetmed | 53 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 244/2008, 17. märts 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 60 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 245/2008, 17. märts 2008, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas | 62 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 246/2008, 17. märts 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega | 64 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 236/2008, 10. märts 2008, millega lõpetatakse Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 237/2008, 10. märts 2008, millega lõpetatakse muu hulgas Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3

8

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 238/2008, 10. märts 2008, millega lõpetatakse Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahuste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine

14

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 239/2008, 17. märts 2008, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kivisöekoksi, mille tüki läbimõõt on üle 80 mm (koks 80+), impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

22

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 240/2008, 17. märts 2008, millega tunnistatakse kehtetuks Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist

33

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 241/2008, 17. märts 2008, Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta

49

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 242/2008, 17. märts 2008, Euroopa Ühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta

51

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 243/2008, 17. märts 2008, millega kehtestatakse Komoori Liitu kuuluva Anjouani saare ebaseaduslike võimude suhtes teatavad piiravad meetmed

53

Komisjoni määrus (EÜ) nr 244/2008, 17. märts 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

60

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 245/2008, 17. märts 2008, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas

62

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 246/2008, 17. märts 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega

64

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/227/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 17. märts 2008, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit polüvinüülalkoholide importi käsitlev dumpinguvastane menetlus ja vabastatakse kehtestatud ajutiste tollimaksude teel tagatud summad | 66 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/227/EÜ

*

Komisjoni otsus, 17. märts 2008, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit polüvinüülalkoholide importi käsitlev dumpinguvastane menetlus ja vabastatakse kehtestatud ajutiste tollimaksude teel tagatud summad

66

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2008/228/ÜVJK, 17. märts 2008, millega muudetakse ühismeedet 2006/304/ÜVJP, millega asutatakse ELi planeerimisrühm (EUPT Kosovo) seoses ELi võimaliku kriisiohjamise operatsiooniga Kosovos õigusriigi alal ja teistes võimalikes valdkondades, ning pikendatakse selle kehtivust | 78 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2008/229/ÜVJP, 17. märts 2008, millega muudetakse ühismeedet 2007/369/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Afganistanis (EUPOL AFGHANISTAN) | 80 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2008/230/ÜVJP, 17. märts 2008, relvaekspordikontrolli ning relvaekspordi toimimisjuhendi põhimõtete ja kriteeriumide edendamiseks kolmandates riikides läbiviidava ELi tegevuse toetamise kohta | 81 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2008/228/ÜVJK, 17. märts 2008, millega muudetakse ühismeedet 2006/304/ÜVJP, millega asutatakse ELi planeerimisrühm (EUPT Kosovo) seoses ELi võimaliku kriisiohjamise operatsiooniga Kosovos õigusriigi alal ja teistes võimalikes valdkondades, ning pikendatakse selle kehtivust

78

*

Nõukogu ühismeede 2008/229/ÜVJP, 17. märts 2008, millega muudetakse ühismeedet 2007/369/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Afganistanis (EUPOL AFGHANISTAN)

80

*

Nõukogu ühismeede 2008/230/ÜVJP, 17. märts 2008, relvaekspordikontrolli ning relvaekspordi toimimisjuhendi põhimõtete ja kriteeriumide edendamiseks kolmandates riikides läbiviidava ELi tegevuse toetamise kohta

81

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 18.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 75/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 236/2008,

10. märts 2008,

millega lõpetatakse Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Praegu kehtivad meetmed on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 658/2002, (2) millega Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(1)

Praegu kehtivad meetmed on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 658/2002, (2) millega Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Läbivaatamistaotlus

| (2) | Komisjon sai taotluse osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon sai taotluse osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

| (3) | Taotluse esitasid kaks Venemaa seotud eksportivat tootjat OJSC Acron ja OJSC Dorogobuzh, mis kuuluvad valdusühingusse Acron. Käesoleva uurimise raames käsitletakse neid kaht äriühingut nende omavahelise seotuse tõttu ühe juriidilise isikuna („taotluse esitaja”). Taotlus piirdub taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega. |
| --- | --- |

(3)

Taotluse esitasid kaks Venemaa seotud eksportivat tootjat OJSC Acron ja OJSC Dorogobuzh, mis kuuluvad valdusühingusse Acron. Käesoleva uurimise raames käsitletakse neid kaht äriühingut nende omavahelise seotuse tõttu ühe juriidilise isikuna („taotluse esitaja”). Taotlus piirdub taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega.

| (4) | Taotluse esitaja väitis ning esitas esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ning et nimetatud muutused on püsivad. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et tema ammooniumnitraadi kulude ja ühendusse suunduva ekspordi hindade võrdlemisel selguks, et dumpingumäär on märgatavalt madalam kui kehtivate meetmete aluseks olev määr. Seepärast ei ole meetmete jätkuv rakendamine praegusel tasemel, mis põhineb eelnevalt kindlaks tehtud dumpingumääral, enam dumpingu korvamiseks vajalik. |
| --- | --- |

(4)

Taotluse esitaja väitis ning esitas esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ning et nimetatud muutused on püsivad. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et tema ammooniumnitraadi kulude ja ühendusse suunduva ekspordi hindade võrdlemisel selguks, et dumpingumäär on märgatavalt madalam kui kehtivate meetmete aluseks olev määr. Seepärast ei ole meetmete jätkuv rakendamine praegusel tasemel, mis põhineb eelnevalt kindlaks tehtud dumpingumääral, enam dumpingu korvamiseks vajalik.

3.   Algatamine

| (5) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tuvastanud, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, avaldas komisjon 19. detsembril 2006Euroopa Liidu Teatajas teate (3) Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(5)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tuvastanud, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, avaldas komisjon 19. detsembril 2006Euroopa Liidu Teatajas teate (3) Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

| (6) | Kõnealuses läbivaatamises käsitleti dumpingut üksnes eesmärgiga hinnata taotluse esitaja suhtes kohaldatavate meetmete jätkamise, lõpetamise või muutmise vajadust. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuses läbivaatamises käsitleti dumpingut üksnes eesmärgiga hinnata taotluse esitaja suhtes kohaldatavate meetmete jätkamise, lõpetamise või muutmise vajadust.

4.   Uurimine

| (7) | Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(7)

Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”).

| (8) | Komisjon teavitas läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajat ning eksportiva riigi ja ühenduse tootmisharu esindajaid. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teavitas läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajat ning eksportiva riigi ja ühenduse tootmisharu esindajaid. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist.

| (9) | Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(9)

Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (10) | Taotluse esitajale ja temaga seotud Venemaa turul tegutsevatele müügiettevõtetele saadeti küsimustik. Taotluse esitaja ja kaks seotud müügiettevõtet vastasid kõigile küsimustiku küsimustele. |
| --- | --- |

(10)

Taotluse esitajale ja temaga seotud Venemaa turul tegutsevatele müügiettevõtetele saadeti küsimustik. Taotluse esitaja ja kaks seotud müügiettevõtet vastasid kõigile küsimustiku küsimustele.

| (11) | Komisjon püüdis leida ja kontrollida kogu olemasolevat teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | eksportivad tootjad:






  — | OJSC Acron; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisjon püüdis leida ja kontrollida kogu olemasolevat teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

eksportivad tootjad:

—

OJSC Acron;

| — | OJSC Dorogobuzh; |
| --- | --- |

—

OJSC Dorogobuzh;

| b) | seotud müügiettevõtted:






  — | JSC Rostragronova; |
| --- | --- | --- |

b)

seotud müügiettevõtted:

—

JSC Rostragronova;

| — | JSC Kubanagronova. |
| --- | --- |

—

JSC Kubanagronova.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (12) | Vaatlusaluseks tooteks on samad tooted, mis põhjenduses 1 märgitud uurimiste puhul, st Venemaalt pärit sellised tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 protsendi massist (edaspidi „vaatlusalune toode”) ja mis kuuluvad praegu CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla. |
| --- | --- |

(12)

Vaatlusaluseks tooteks on samad tooted, mis põhjenduses 1 märgitud uurimiste puhul, st Venemaalt pärit sellised tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 protsendi massist (edaspidi „vaatlusalune toode”) ja mis kuuluvad praegu CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla.

2.   Samasugune toode

| (13) | Nagu tuvastati eelnevate uurimiste käigus ning kinnitati käesoleva uurimise käigus, on vaatlusalusel tootel ning taotluse esitaja poolt Venemaa siseturul toodetavatel ja müüdavatel toodetel sarnased füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja sarnane peamine kasutusala ning seepärast käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Et käesolev läbivaatamine piirdus taotlejaga seotud dumpingu uurimisega, ei tehtud mingeid järeldusi seoses ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul toodetud ja müüdud tootega. |
| --- | --- |

(13)

Nagu tuvastati eelnevate uurimiste käigus ning kinnitati käesoleva uurimise käigus, on vaatlusalusel tootel ning taotluse esitaja poolt Venemaa siseturul toodetavatel ja müüdavatel toodetel sarnased füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja sarnane peamine kasutusala ning seepärast käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Et käesolev läbivaatamine piirdus taotlejaga seotud dumpingu uurimisega, ei tehtud mingeid järeldusi seoses ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul toodetud ja müüdud tootega.

C.   UURIMISE TULEMUSED

| (14) | Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 uuriti, kas asjaolud, mille põhjal praegused dumpingumäärad kehtestati, on muutunud ja kas need muutused on püsivad. |
| --- | --- |

(14)

Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 uuriti, kas asjaolud, mille põhjal praegused dumpingumäärad kehtestati, on muutunud ja kas need muutused on püsivad.

1.   Normaalväärtus

| (15) | Normaalväärtuse määramiseks kontrolliti kõigepealt, kas taotluse esitaja omamaine kogumüük on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Leiti, et taotluse esitaja omamaine müük on võrreldes tema eksportmüügiga tüüpiline, sest see moodustas üle 5 % taotluse esitaja kogu ühendusse suunduva ekspordi müügimahust. |
| --- | --- |

(15)

Normaalväärtuse määramiseks kontrolliti kõigepealt, kas taotluse esitaja omamaine kogumüük on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Leiti, et taotluse esitaja omamaine müük on võrreldes tema eksportmüügiga tüüpiline, sest see moodustas üle 5 % taotluse esitaja kogu ühendusse suunduva ekspordi müügimahust.

| (16) | Seejärel uuris komisjon, kas siseturu müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks uuriti, milline on taotluse esitaja poolt siseturul toodetud ja müüdud toote tootmiskulu. |
| --- | --- |

(16)

Seejärel uuris komisjon, kas siseturu müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks uuriti, milline on taotluse esitaja poolt siseturul toodetud ja müüdud toote tootmiskulu.

| (17) | Gaas on vaatlusaluse toote tootmisprotsessi peamine tooraine ning see moodustab olulise osa kogu tootmiskulust. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 uuriti, kas vaatlusaluse toote tootmis- ja müügikulud on asjakohasel viisil kajastatud uuritavate isikute raamatupidamises. |
| --- | --- |

(17)

Gaas on vaatlusaluse toote tootmisprotsessi peamine tooraine ning see moodustab olulise osa kogu tootmiskulust. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 uuriti, kas vaatlusaluse toote tootmis- ja müügikulud on asjakohasel viisil kajastatud uuritavate isikute raamatupidamises.

| (18) | Energiaturgudele spetsialiseerunud rahvusvaheliselt tunnustatud allikate avaldatud andmete põhjal tehti kindlaks, et tegelikult maksis taotluse esitaja ebatavaliselt madalat hinda. Näiteks moodustas see ühe viiendiku Venemaa maagaasi ekspordihinnast ning oli oluliselt madalam kui ühenduse tootjate poolt gaasi eest makstav hind. Selles osas näitavad kõik kättesaadavad andmed, et Venemaa siseturu gaasihindu reguleeriti ja need olid palju väiksemad maagaasi hindadest reguleerimata turgudel. |
| --- | --- |

(18)

Energiaturgudele spetsialiseerunud rahvusvaheliselt tunnustatud allikate avaldatud andmete põhjal tehti kindlaks, et tegelikult maksis taotluse esitaja ebatavaliselt madalat hinda. Näiteks moodustas see ühe viiendiku Venemaa maagaasi ekspordihinnast ning oli oluliselt madalam kui ühenduse tootjate poolt gaasi eest makstav hind. Selles osas näitavad kõik kättesaadavad andmed, et Venemaa siseturu gaasihindu reguleeriti ja need olid palju väiksemad maagaasi hindadest reguleerimata turgudel.

| (19) | Et gaasiga seotud kulusid ei olnud taotluse esitaja raamatupidamises realistlikult kajastatud, tuli neid vastavalt korrigeerida. Kuna ei olnud võimalik leida Venemaa siseturu moonutamata gaasihinda, tuli algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt gaasi hinna kindlakstegemiseks võtta „mõni muu realistlik alus, sealhulgas teave teiste tüüpiliste turgude kohta”. Korrigeeritud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus) ilma veokuludeta ning korrigeerituna nii, et need kajastaksid kohalikku turustuskulu. Waidhaus on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on suurim Vene gaasi turg ja mille hindades kajastuvad kulud realistlikult – seega võib Waidhausi käsitleda kui tüüpilist turgu. |
| --- | --- |

(19)

Et gaasiga seotud kulusid ei olnud taotluse esitaja raamatupidamises realistlikult kajastatud, tuli neid vastavalt korrigeerida. Kuna ei olnud võimalik leida Venemaa siseturu moonutamata gaasihinda, tuli algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt gaasi hinna kindlakstegemiseks võtta „mõni muu realistlik alus, sealhulgas teave teiste tüüpiliste turgude kohta”. Korrigeeritud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus) ilma veokuludeta ning korrigeerituna nii, et need kajastaksid kohalikku turustuskulu. Waidhaus on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on suurim Vene gaasi turg ja mille hindades kajastuvad kulud realistlikult – seega võib Waidhausi käsitleda kui tüüpilist turgu.

| (20) | Pärast hinna teatavakstegemist väitis taotluse esitaja, et tema siseturu gaasihinna mis tahes korrigeerimine oleks õigustamatu, sest äriühingu raamatupidamisdokumentides kajastuvad täielikult kõik päritoluriigis samasuguse toote tootmis- ja müügitegevusega seotud kulud. |
| --- | --- |

(20)

Pärast hinna teatavakstegemist väitis taotluse esitaja, et tema siseturu gaasihinna mis tahes korrigeerimine oleks õigustamatu, sest äriühingu raamatupidamisdokumentides kajastuvad täielikult kõik päritoluriigis samasuguse toote tootmis- ja müügitegevusega seotud kulud.

| (21) | Kuid algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel peab samasuguse toote tootmiskulude uurimisel tegema kindlaks, kas äriühingu raamatupidamises esitatud kulud kajastavad realistlikult uuritava toote tootmis- ja müügikulusid. Eespool põhjenduses 18 esitatud põhjustel leiti, et tegelikult see nii ei olnud. Taotluse esitaja ei arvestanud ilmset olulist erinevust ühelt poolt Venemaa siseturul makstava gaasihinna ja Vene maagaasi ekspordihinna ning teiselt poolt ühenduse tootjate poolt makstava hinna vahel. Samuti ei olnud arvestatud asjaolu, et maagaasi hinnad on Venemaal reguleeritud ning seetõttu ei saa eeldada, et need kajastaksid realistlikult hinda, mida tavaliselt makstakse moonutusteta turgudel. Kokkuvõttes ei selgitanud taotluse esitaja, miks olenemata põhjenduses 18 esitatud põhjustest ei ole siseturul müüdava samasuguse toote tootmiseks kasutatud gaasi kulu tema raamatupidamises asjakohasel viisil kajastatud. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(21)

Kuid algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel peab samasuguse toote tootmiskulude uurimisel tegema kindlaks, kas äriühingu raamatupidamises esitatud kulud kajastavad realistlikult uuritava toote tootmis- ja müügikulusid. Eespool põhjenduses 18 esitatud põhjustel leiti, et tegelikult see nii ei olnud. Taotluse esitaja ei arvestanud ilmset olulist erinevust ühelt poolt Venemaa siseturul makstava gaasihinna ja Vene maagaasi ekspordihinna ning teiselt poolt ühenduse tootjate poolt makstava hinna vahel. Samuti ei olnud arvestatud asjaolu, et maagaasi hinnad on Venemaal reguleeritud ning seetõttu ei saa eeldada, et need kajastaksid realistlikult hinda, mida tavaliselt makstakse moonutusteta turgudel. Kokkuvõttes ei selgitanud taotluse esitaja, miks olenemata põhjenduses 18 esitatud põhjustest ei ole siseturul müüdava samasuguse toote tootmiseks kasutatud gaasi kulu tema raamatupidamises asjakohasel viisil kajastatud. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (22) | Veel väitis taotluse esitaja, et gaasikulude korrigeerimisel kasutati tegelikult sellist normaalväärtuse määramise metoodikat, mida ei ole algmääruses ette nähtud. Seega asendades siseturu gaasikulud eespool põhjenduses 19 kirjeldatud viisil arvutatud kuludega ning seoses sellega, et need kulud moodustavad põhiosa samasuguse toote kogukuludest ja seega ka arvestuslikust normaalväärtusest, määravad normaalväärtuse tegelikult kolmanda „tüüpilise” turu andmed. Sellega seoses väitis taotluse esitaja, et turumajandusriikide suhtes näeb algmäärus ette vaid järgmisi normaalväärtuse määramise meetodeid:






  i) | samasuguse toote suhtes tavapärase kaubandustegevuse käigus kohaldatava siseturu hinna alusel või kui müük ei toimu tavapärase kaubandustegevuse käigus; |
| --- | --- | --- |

(22)

Veel väitis taotluse esitaja, et gaasikulude korrigeerimisel kasutati tegelikult sellist normaalväärtuse määramise metoodikat, mida ei ole algmääruses ette nähtud. Seega asendades siseturu gaasikulud eespool põhjenduses 19 kirjeldatud viisil arvutatud kuludega ning seoses sellega, et need kulud moodustavad põhiosa samasuguse toote kogukuludest ja seega ka arvestuslikust normaalväärtusest, määravad normaalväärtuse tegelikult kolmanda „tüüpilise” turu andmed. Sellega seoses väitis taotluse esitaja, et turumajandusriikide suhtes näeb algmäärus ette vaid järgmisi normaalväärtuse määramise meetodeid:

i)

samasuguse toote suhtes tavapärase kaubandustegevuse käigus kohaldatava siseturu hinna alusel või kui müük ei toimu tavapärase kaubandustegevuse käigus;

| ii) | päritoluriigi tootmiskulude alusel, millele lisatakse realistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum, või |
| --- | --- |

ii)

päritoluriigi tootmiskulude alusel, millele lisatakse realistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum, või

| iii) | asjakohase kolmanda riigi suhtes kohaldatavate samasuguse toote tüüpiliste ekspordihindade alusel. Taotluse esitaja järeldas, et seda arvestades ei peaks normaalväärtus põhinema tüüpiliste hindadega kolmanda riigi turu andmetel. |
| --- | --- |

iii)

asjakohase kolmanda riigi suhtes kohaldatavate samasuguse toote tüüpiliste ekspordihindade alusel. Taotluse esitaja järeldas, et seda arvestades ei peaks normaalväärtus põhinema tüüpiliste hindadega kolmanda riigi turu andmetel.

| (23) | Sellega seoses ja nagu ka kirjeldatud edaspidi põhjendustes 45–48, tuleb kõigepealt märkida, et normaalväärtus kehtestati vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetes 1–6 kirjeldatud metoodikale. Kuid selleks, et teha kindlaks, kas siseturu müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus hinna tõttu, st kas see oli kasumlik, tuleb kõigepealt teha kindlaks, kas taotluse esitaja kulud on usaldusväärseks aluseks algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses. Alles pärast seda, kui kulude usaldusväärsus on kindlaks tehtud, on võimalik otsustada, millist metoodikat kasutada normaalväärtuse määramisel. Seepärast on vale väita, et usaldusväärsete kulude kindlaksmääramisega kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 võeti kasutusele uus normaalväärtuse määramise metoodika. |
| --- | --- |

(23)

Sellega seoses ja nagu ka kirjeldatud edaspidi põhjendustes 45–48, tuleb kõigepealt märkida, et normaalväärtus kehtestati vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetes 1–6 kirjeldatud metoodikale. Kuid selleks, et teha kindlaks, kas siseturu müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus hinna tõttu, st kas see oli kasumlik, tuleb kõigepealt teha kindlaks, kas taotluse esitaja kulud on usaldusväärseks aluseks algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses. Alles pärast seda, kui kulude usaldusväärsus on kindlaks tehtud, on võimalik otsustada, millist metoodikat kasutada normaalväärtuse määramisel. Seepärast on vale väita, et usaldusväärsete kulude kindlaksmääramisega kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 võeti kasutusele uus normaalväärtuse määramise metoodika.

| (24) | Lisaks sellele väitis taotluse esitaja, et kulude kohaldamisel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 ei saa korrigeeritud kulude tase ületada eksportiva riigi tüüpilisi kulusid. Vastasel juhul oleks kulude korrigeerimisel kasutatav metoodika vastuolus algmääruse artikli 2 lõikega 3, mis sätestab, et samasuguse toote normaalväärtus arvutatakse päritoluriigi tootmiskulude alusel. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks sellele väitis taotluse esitaja, et kulude kohaldamisel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 ei saa korrigeeritud kulude tase ületada eksportiva riigi tüüpilisi kulusid. Vastasel juhul oleks kulude korrigeerimisel kasutatav metoodika vastuolus algmääruse artikli 2 lõikega 3, mis sätestab, et samasuguse toote normaalväärtus arvutatakse päritoluriigi tootmiskulude alusel.

| (25) | Kulusid korrigeeriti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5. Algmääruse artikli 2 lõikes 5 ei ole viidatud „tootmiskuludele päritoluriigis”, vaid on selgelt antud asjaomastele asutustele õigus kasutada peale päritoluriigi teiste riikide ehk „teise tüüpilise turu” tootmiskulusid. Seetõttu tuli taotluse esitaja väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(25)

Kulusid korrigeeriti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5. Algmääruse artikli 2 lõikes 5 ei ole viidatud „tootmiskuludele päritoluriigis”, vaid on selgelt antud asjaomastele asutustele õigus kasutada peale päritoluriigi teiste riikide ehk „teise tüüpilise turu” tootmiskulusid. Seetõttu tuli taotluse esitaja väide tagasi lükata.

| (26) | Lõpuks ei ole ka eespool põhjendustes 18 ja 19 sätestatud järeldused vastuolus algmääruse artikliga 1, nagu väidab taotluse esitaja. Kuigi algmääruse artiklis 1 on tõepoolest viidatud, et normaalväärtus tuleb määrata eksportiva riigi andmete alusel, on algmääruses ka selgelt märgitud, et seda eeskirja kohaldatakse erandjuhtudel. |
| --- | --- |

(26)

Lõpuks ei ole ka eespool põhjendustes 18 ja 19 sätestatud järeldused vastuolus algmääruse artikliga 1, nagu väidab taotluse esitaja. Kuigi algmääruse artiklis 1 on tõepoolest viidatud, et normaalväärtus tuleb määrata eksportiva riigi andmete alusel, on algmääruses ka selgelt märgitud, et seda eeskirja kohaldatakse erandjuhtudel.

| (27) | Seepärast tuli taotluse esitaja väited selles küsimuses tagasi lükata. |
| --- | --- |

(27)

Seepärast tuli taotluse esitaja väited selles küsimuses tagasi lükata.

| (28) | Taotluse esitaja väitis ka, et kui tema maagaasi kulu siseturul tuleb korrigeerida, peaks korrigeerimisel aluseks võtma






  i) | reguleerimata gaasihindu Venemaal; |
| --- | --- | --- |

(28)

Taotluse esitaja väitis ka, et kui tema maagaasi kulu siseturul tuleb korrigeerida, peaks korrigeerimisel aluseks võtma

i)

reguleerimata gaasihindu Venemaal;

| ii) | Vene maagaasi Balti riikidesse suunduva ekspordi keskmisi hindu või |
| --- | --- |

ii)

Vene maagaasi Balti riikidesse suunduva ekspordi keskmisi hindu või

| iii) | Vene maagaasi tegelikke tootmiskulusid, millele lisandub realistlik kasumimarginaal. |
| --- | --- |

iii)

Vene maagaasi tegelikke tootmiskulusid, millele lisandub realistlik kasumimarginaal.

| (29) | Esiteks ei muuda asjaolu, et komisjon oleks võinud valida teistsuguse arvestuspõhimõtte, Waidhausi valikut põhjendamatuks. Gaasihindade määramise arvestuspõhimõtte valikul on peamiseks kriteeriumiks, et see kajastaks realistlikult hinda, mida tavaliselt makstakse moonutusteta turgudel. See tingimus on Waidhausi hindade puhul vaieldamatult täidetud. Teiseks, asjaolu, et uurimisperioodil oli reguleerimata hindadega müüdud gaasi maht siseturul väga väike ning need hinnad olid tunduvalt lähemal reguleeritud siseturu hindadele kui vabalt kujunenud ekspordihindadele, viitab selgelt sellele, et neid reguleerimata hindu moonutasid valitsevad reguleeritud hinnad. Seepärast ei saanud reguleerimata siseturu hindu kasutada. Leiti ka, et Balti riikidesse suunduva Vene gaasi ekspordihinnad ei olnud piisavalt tüüpilised tulenevalt sellest, et ekspordimaht nendesse riikidesse oli suhteliselt väike. Lisaks sellele ei olnud kättesaadavad vajalikud andmed transpordi- ja turustuskulude kohta ja seepärast ei olnud võimalik kindlaks teha Balti riikidesse suunduva ekspordi usaldusväärseid hindu. Selgelt kõige suurem kogus gaasi eksporditakse Waidhausi sõlmpunkti kaudu, mis on seepärast korrigeerimiseks sobiv alus. Taotluse esitaja ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et peale Waidhausi sõlmpunkti oleks teisi tüüpilisi turgusid, kus hinnad kajastaksid realistlikult hinda, mida tavaliselt makstakse moonutusteta turgudel. Seega lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(29)

Esiteks ei muuda asjaolu, et komisjon oleks võinud valida teistsuguse arvestuspõhimõtte, Waidhausi valikut põhjendamatuks. Gaasihindade määramise arvestuspõhimõtte valikul on peamiseks kriteeriumiks, et see kajastaks realistlikult hinda, mida tavaliselt makstakse moonutusteta turgudel. See tingimus on Waidhausi hindade puhul vaieldamatult täidetud. Teiseks, asjaolu, et uurimisperioodil oli reguleerimata hindadega müüdud gaasi maht siseturul väga väike ning need hinnad olid tunduvalt lähemal reguleeritud siseturu hindadele kui vabalt kujunenud ekspordihindadele, viitab selgelt sellele, et neid reguleerimata hindu moonutasid valitsevad reguleeritud hinnad. Seepärast ei saanud reguleerimata siseturu hindu kasutada. Leiti ka, et Balti riikidesse suunduva Vene gaasi ekspordihinnad ei olnud piisavalt tüüpilised tulenevalt sellest, et ekspordimaht nendesse riikidesse oli suhteliselt väike. Lisaks sellele ei olnud kättesaadavad vajalikud andmed transpordi- ja turustuskulude kohta ja seepärast ei olnud võimalik kindlaks teha Balti riikidesse suunduva ekspordi usaldusväärseid hindu. Selgelt kõige suurem kogus gaasi eksporditakse Waidhausi sõlmpunkti kaudu, mis on seepärast korrigeerimiseks sobiv alus. Taotluse esitaja ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et peale Waidhausi sõlmpunkti oleks teisi tüüpilisi turgusid, kus hinnad kajastaksid realistlikult hinda, mida tavaliselt makstakse moonutusteta turgudel. Seega lükati need väited tagasi.

| (30) | Eespool esitatuga seoses väitis taotluse esitaja ka, et ta ostis umbes 50 % oma väetiste tootmises kasutatud maagaasist reguleerimata Venemaa turult. Taotluse esitaja väitis, et kui teised taotluse esitajaga sarnased kõrgemate kuludega eksportijad ei pea sellist korrigeerimist tegema, oleks tema gaasikulude korrigeerimine diskrimineeriv. Tuleb märkida, et vastavalt kontrollitud küsimustiku vastusele ostis taotluse esitaja uurimisperioodil Venemaa reguleerimata turult maagaasi väga väikestes kogustes. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(30)

Eespool esitatuga seoses väitis taotluse esitaja ka, et ta ostis umbes 50 % oma väetiste tootmises kasutatud maagaasist reguleerimata Venemaa turult. Taotluse esitaja väitis, et kui teised taotluse esitajaga sarnased kõrgemate kuludega eksportijad ei pea sellist korrigeerimist tegema, oleks tema gaasikulude korrigeerimine diskrimineeriv. Tuleb märkida, et vastavalt kontrollitud küsimustiku vastusele ostis taotluse esitaja uurimisperioodil Venemaa reguleerimata turult maagaasi väga väikestes kogustes. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (31) | Põhjenduse 28 punktis iii märgitud kolmanda alternatiivi puhul, st kui korrigeerimisel lähtutakse maagaasi tegelikest tootmiskuludest Venemaal, tuleb kõigepealt märkida, et selline alternatiiv ei ole taotluse esitaja väitel algmääruse artikli 2 lõikes 5 selgelt ette nähtud. Lisaks sellele on vastavalt põhjenduses 29 märgitule gaasihindade määramise arvestuspõhimõtte valikul peamine kriteerium see, et hindu ei ole moonutatud ehk teisisõnu, et hinnad kajastaksid realistlikult hinda, mida tavaliselt makstakse moonutusteta turgudel. Seega ei ole selle taustal oluline, kas gaasihind, mida tarnija klientidelt küsib, sisaldab kasumit või mitte. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(31)

Põhjenduse 28 punktis iii märgitud kolmanda alternatiivi puhul, st kui korrigeerimisel lähtutakse maagaasi tegelikest tootmiskuludest Venemaal, tuleb kõigepealt märkida, et selline alternatiiv ei ole taotluse esitaja väitel algmääruse artikli 2 lõikes 5 selgelt ette nähtud. Lisaks sellele on vastavalt põhjenduses 29 märgitule gaasihindade määramise arvestuspõhimõtte valikul peamine kriteerium see, et hindu ei ole moonutatud ehk teisisõnu, et hinnad kajastaksid realistlikult hinda, mida tavaliselt makstakse moonutusteta turgudel. Seega ei ole selle taustal oluline, kas gaasihind, mida tarnija klientidelt küsib, sisaldab kasumit või mitte. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (32) | Lisaks väitis taotluse esitaja, et Venemaa maagaasi siseturu riiklikult reguleeritud hinnad pidevalt kasvavad ning saavutavad peagi sellise taseme, et gaasitootmiskulud on kaetud. Seepärast ei saa siseturu hinda pidada konkurentsivastaseks või põhjendamatult madalaks. |
| --- | --- |

(32)

Lisaks väitis taotluse esitaja, et Venemaa maagaasi siseturu riiklikult reguleeritud hinnad pidevalt kasvavad ning saavutavad peagi sellise taseme, et gaasitootmiskulud on kaetud. Seepärast ei saa siseturu hinda pidada konkurentsivastaseks või põhjendamatult madalaks.

| (33) | See väide on alusetu, kuna tüüpilise turu valiku õige põhimõte ei ole see, kas hinnad on kasumlikud, vaid kas hinnad kajastavad realistlikult hinda, mida tavaliselt makstakse moonutusteta turgudel, nagu märgitud põhjenduses 29. Riiklikult reguleeritud hindade puhul see nii ei ole. Lisaks sellele on see väide vastuolus Venemaa gaasitarnija avaldustega (mis leiavad kinnitust tema avaldatud auditeeritud majandusaasta aruannetes), et Venemaa siseturu gaasihinnad ei kata tootmis-, transpordi- ja müügikulusid. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(33)

See väide on alusetu, kuna tüüpilise turu valiku õige põhimõte ei ole see, kas hinnad on kasumlikud, vaid kas hinnad kajastavad realistlikult hinda, mida tavaliselt makstakse moonutusteta turgudel, nagu märgitud põhjenduses 29. Riiklikult reguleeritud hindade puhul see nii ei ole. Lisaks sellele on see väide vastuolus Venemaa gaasitarnija avaldustega (mis leiavad kinnitust tema avaldatud auditeeritud majandusaasta aruannetes), et Venemaa siseturu gaasihinnad ei kata tootmis-, transpordi- ja müügikulusid. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (34) | Seoses gaasihinna Waidhausi arvutusmeetodiga väitis taotluse esitaja, et Waidhausi hinnast oleks tulnud maha arvestada kogu Venemaa ekspordi suhtes kohaldatav eksporditollimaks, kuna eksporditollimaksu siseturul ei kohaldata. |
| --- | --- |

(34)

Seoses gaasihinna Waidhausi arvutusmeetodiga väitis taotluse esitaja, et Waidhausi hinnast oleks tulnud maha arvestada kogu Venemaa ekspordi suhtes kohaldatav eksporditollimaks, kuna eksporditollimaksu siseturul ei kohaldata.

| (35) | Waidhausi hind, mida loetakse tüüpiliseks turuhinnaks algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses, on tõepoolest ekspordimakse sisaldav hind, mitte hind ilma maksudeta. Ostja seisukohast on oluline Waidhausi hind ning seepärast ei ole oluline, kui suure protsendi sellest hinnast moodustab ekspordimaks ja kui suur protsent makstakse gaasitarnijale. Gaasitarnija püüab seevastu alati oma hinna maksimumini viia ja küsib seepärast kõrgeimat hinda, mida klient on valmis maksma. Arvestades, et see hind on alati tunduvalt kõrgem tarnija tootmiskuludest, mis võimaldab tal teenida suuri kasumeid, ei ole tarnija hinnakujunduse peamine mõjutaja mitte ekspordimaksu suurus, vaid hind, mida tema kliendid on valmis maksma. Seepärast jõuti järeldusele, et moonutamata turuhind ei ole mitte hind ilma ekspordimaksuta, vaid ekspordimaksu sisaldav hind. Seega lükati taotluse esitaja väited selles küsimuses tagasi. |
| --- | --- |

(35)

Waidhausi hind, mida loetakse tüüpiliseks turuhinnaks algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses, on tõepoolest ekspordimakse sisaldav hind, mitte hind ilma maksudeta. Ostja seisukohast on oluline Waidhausi hind ning seepärast ei ole oluline, kui suure protsendi sellest hinnast moodustab ekspordimaks ja kui suur protsent makstakse gaasitarnijale. Gaasitarnija püüab seevastu alati oma hinna maksimumini viia ja küsib seepärast kõrgeimat hinda, mida klient on valmis maksma. Arvestades, et see hind on alati tunduvalt kõrgem tarnija tootmiskuludest, mis võimaldab tal teenida suuri kasumeid, ei ole tarnija hinnakujunduse peamine mõjutaja mitte ekspordimaksu suurus, vaid hind, mida tema kliendid on valmis maksma. Seepärast jõuti järeldusele, et moonutamata turuhind ei ole mitte hind ilma ekspordimaksuta, vaid ekspordimaksu sisaldav hind. Seega lükati taotluse esitaja väited selles küsimuses tagasi.

| (36) | Lisaks väitis taotluse esitaja, et Waidhausi hinda oleks tulnud korrigeerida, arvestades kvaliteedi-, kättesaadavuse, kaubeldavuse, transpordi- ja muid tingimusi, mis on erinevad maagaasi ekspordi- ja siseturu müügi puhul. Esmalt tuleks märkida, et Waidhausi hinda tõepoolest korrigeeriti ekspordi ja siseturu müügi puhul kohaldatavate erinevate transpordikuludega ning et taotluse esitaja vastav väide on õigustamatu ning see tuleb tagasi lükata. Teiste punktide suhtes ei esitanud taotluse esitaja täpsemat teavet ega toetavaid tõendusmaterjale. Eelkõige ei tõendanud taotluse esitaja ning ei olnud kättesaadav ka muu teave, mis tõendaks, et kvaliteedi-, kättesaadavuse ja kaubeldavuse ning muudes müügiga seotud tingimustes esineb erinevusi, mis põhjendaks täiendavaid korrigeerimisi; samuti ei püüdnud taotluse esitaja esitada väidetavate erinevuste koguselisi andmeid. |
| --- | --- |

(36)

Lisaks väitis taotluse esitaja, et Waidhausi hinda oleks tulnud korrigeerida, arvestades kvaliteedi-, kättesaadavuse, kaubeldavuse, transpordi- ja muid tingimusi, mis on erinevad maagaasi ekspordi- ja siseturu müügi puhul. Esmalt tuleks märkida, et Waidhausi hinda tõepoolest korrigeeriti ekspordi ja siseturu müügi puhul kohaldatavate erinevate transpordikuludega ning et taotluse esitaja vastav väide on õigustamatu ning see tuleb tagasi lükata. Teiste punktide suhtes ei esitanud taotluse esitaja täpsemat teavet ega toetavaid tõendusmaterjale. Eelkõige ei tõendanud taotluse esitaja ning ei olnud kättesaadav ka muu teave, mis tõendaks, et kvaliteedi-, kättesaadavuse ja kaubeldavuse ning muudes müügiga seotud tingimustes esineb erinevusi, mis põhjendaks täiendavaid korrigeerimisi; samuti ei püüdnud taotluse esitaja esitada väidetavate erinevuste koguselisi andmeid.

| (37) | Eespool esitatuga seoses väitis taotluse esitaja ka, et Waidhausi hinda ei ole korrigeeritud vastavalt suhtelistele looduslikele eelistele. Selle puhul väideti, et kuna Venemaal leidub palju gaasi, kuid ühenduses mitte, siis peaksid hinnad Venemaal olema eksporditava gaasi hindadest loomulikult madalamad. Lisaks väideti, et ekspordimahtu piirab olemasoleva gaasitranspordisüsteemi piiratud võimsus, mis suurendab Venemaa ekspordihindu. Taotluse esitaja väitis ka, et rakendatavast Waidhausi hinnast tuleks maha arvestada Venemaa gaasitarnija eksporditurul teenitavad „ebatavaliselt kõrged kasumid”. |
| --- | --- |

(37)

Eespool esitatuga seoses väitis taotluse esitaja ka, et Waidhausi hinda ei ole korrigeeritud vastavalt suhtelistele looduslikele eelistele. Selle puhul väideti, et kuna Venemaal leidub palju gaasi, kuid ühenduses mitte, siis peaksid hinnad Venemaal olema eksporditava gaasi hindadest loomulikult madalamad. Lisaks väideti, et ekspordimahtu piirab olemasoleva gaasitranspordisüsteemi piiratud võimsus, mis suurendab Venemaa ekspordihindu. Taotluse esitaja väitis ka, et rakendatavast Waidhausi hinnast tuleks maha arvestada Venemaa gaasitarnija eksporditurul teenitavad „ebatavaliselt kõrged kasumid”.

| (38) | Nagu märgitud eespool põhjenduses 29, on peamiseks kriteeriumiks Waidhausi hindade valikul gaasihindade määramise aluseks asjaolu, et need kajastavad realistlikult hinda, mida tavaliselt makstakse moonutusteta turgudel. Seetõttu ei ole siseturul valitsevad turutingimused olulised. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(38)

Nagu märgitud eespool põhjenduses 29, on peamiseks kriteeriumiks Waidhausi hindade valikul gaasihindade määramise aluseks asjaolu, et need kajastavad realistlikult hinda, mida tavaliselt makstakse moonutusteta turgudel. Seetõttu ei ole siseturul valitsevad turutingimused olulised. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (39) | Taotluse esitaja väitis ka, et korrigeeritud gaasihinnale on lisatud kohalike turustajate hinnalisand ning et nende turustajate kasum juba sisaldub Waidhausi hinnas. Selle kohta väitis taotluse esitaja, et Venemaa kohalikeks turustajateks olid gaasitarnija täisomandis olevad tütarettevõtted ja seepärast oleks nende turustajate kasumi lisamise puhul tegemist topeltarvestusega. |
| --- | --- |

(39)

Taotluse esitaja väitis ka, et korrigeeritud gaasihinnale on lisatud kohalike turustajate hinnalisand ning et nende turustajate kasum juba sisaldub Waidhausi hinnas. Selle kohta väitis taotluse esitaja, et Venemaa kohalikeks turustajateks olid gaasitarnija täisomandis olevad tütarettevõtted ja seepärast oleks nende turustajate kasumi lisamise puhul tegemist topeltarvestusega.

| (40) | Kõigepealt tuleb tähelepanu juhtida, et kohalike turustajate hinnalisand ei sisalda üksnes kõnealuste ettevõtete kasumimarginaali, vaid ka nende kulusid maagaasi ostu ja edasimüügi vahel. |
| --- | --- |

(40)

Kõigepealt tuleb tähelepanu juhtida, et kohalike turustajate hinnalisand ei sisalda üksnes kõnealuste ettevõtete kasumimarginaali, vaid ka nende kulusid maagaasi ostu ja edasimüügi vahel.

| (41) | Teiseks ei ole nimetatud väidet enam võimalik vajalikul määral kontrollida. Seda seetõttu, et Venemaa gaasitarnija ja tema tütarettevõtted ei olnud käesoleva uurimise objektiks ning seepärast ei olnud kõnealuse organisatsiooni ja selle kulustruktuuri kohta piisavalt teavet. Samuti tuleb märkida, et Venemaal, kus muu hulgas valitsevad tihedad sidemed gaasitarnija ja Venemaa valitsuse vahel, ei ole olukord piisavalt läbipaistev, et pääseda vajalikule tõendusmaterjalile ligi. |
| --- | --- |

(41)

Teiseks ei ole nimetatud väidet enam võimalik vajalikul määral kontrollida. Seda seetõttu, et Venemaa gaasitarnija ja tema tütarettevõtted ei olnud käesoleva uurimise objektiks ning seepärast ei olnud kõnealuse organisatsiooni ja selle kulustruktuuri kohta piisavalt teavet. Samuti tuleb märkida, et Venemaal, kus muu hulgas valitsevad tihedad sidemed gaasitarnija ja Venemaa valitsuse vahel, ei ole olukord piisavalt läbipaistev, et pääseda vajalikule tõendusmaterjalile ligi.

| (42) | Pealegi ei suutnud taotluse esitaja, kellel on tõendamiskohustus, esitada mingit täiendavat teavet või tõendeid, mis näidanuks, kas ja millisel määral turustuskulud tõepoolest sisaldusid Waidhausi hinnas. Kuna aga siseturu kliendid ostsid gaasi kohalikelt tarnijatelt, tuli eeldada, et nad pidid tasuma kohalikku turustuskulu, mis ei sisaldu automaatselt korrigeerimata Waidhausi hinnas. Seepärast leiti menetluse selles etapis, et kõnealune korrigeerimine on õigustatud, ja seega lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(42)

Pealegi ei suutnud taotluse esitaja, kellel on tõendamiskohustus, esitada mingit täiendavat teavet või tõendeid, mis näidanuks, kas ja millisel määral turustuskulud tõepoolest sisaldusid Waidhausi hinnas. Kuna aga siseturu kliendid ostsid gaasi kohalikelt tarnijatelt, tuli eeldada, et nad pidid tasuma kohalikku turustuskulu, mis ei sisaldu automaatselt korrigeerimata Waidhausi hinnas. Seepärast leiti menetluse selles etapis, et kõnealune korrigeerimine on õigustatud, ja seega lükati väide tagasi.

| (43) | Ent ka ühenduse asutused leidsid, et sellel konkreetsel korrigeerimisel võib olla märkimisväärne mõju dumpingumarginaali arvutamisele. Seepärast – arvestades põhjenduses 41 kirjeldatud olukorda – leiti, et juhul, kui taotluse esitajal on piisavalt kontrollitavaid tõendeid, võib komisjon kaaluda sellekohase uurimise taasalustamist. |
| --- | --- |

(43)

Ent ka ühenduse asutused leidsid, et sellel konkreetsel korrigeerimisel võib olla märkimisväärne mõju dumpingumarginaali arvutamisele. Seepärast – arvestades põhjenduses 41 kirjeldatud olukorda – leiti, et juhul, kui taotluse esitajal on piisavalt kontrollitavaid tõendeid, võib komisjon kaaluda sellekohase uurimise taasalustamist.

| (44) | Taotluse esitaja esitas väiteid ka gaasi konkurentsivastase siseturu hinnakujunduse kohta Saksamaal. Märgitakse, et Saksamaa konkurentsiameti praegu teostatav uuring on seotud hindadega, millega Saksamaa peamised gaasi turustajad müüvad gaasi siseturul, ja seepärast ei ole see üldse seotud Waidhausi sõlmpunktis müüdava Venemaalt eksporditava gaasi hinnaga. |
| --- | --- |

(44)

Taotluse esitaja esitas väiteid ka gaasi konkurentsivastase siseturu hinnakujunduse kohta Saksamaal. Märgitakse, et Saksamaa konkurentsiameti praegu teostatav uuring on seotud hindadega, millega Saksamaa peamised gaasi turustajad müüvad gaasi siseturul, ja seepärast ei ole see üldse seotud Waidhausi sõlmpunktis müüdava Venemaalt eksporditava gaasi hinnaga.

| (45) | Pärast eespool kirjeldatud tootmiskulu korrigeerimist ei toimunud mingit siseturu müüki tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. |
| --- | --- |

(45)

Pärast eespool kirjeldatud tootmiskulu korrigeerimist ei toimunud mingit siseturu müüki tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.

| (46) | Seepärast leiti, et siseturu hinnad ei ole sobivaks aluseks normaalväärtuse määramisel, ning tuli kasutada teist meetodit. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6 arvutatakse normaalväärtus vaatlusaluse toote eksportija tootmiskulude (mida on korrigeeritud vajaduse korral vastavalt põhjenduses 19 märgitule) alusel, millele lisatakse realistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning realistlik kasum. |
| --- | --- |

(46)

Seepärast leiti, et siseturu hinnad ei ole sobivaks aluseks normaalväärtuse määramisel, ning tuli kasutada teist meetodit. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6 arvutatakse normaalväärtus vaatlusaluse toote eksportija tootmiskulude (mida on korrigeeritud vajaduse korral vastavalt põhjenduses 19 märgitule) alusel, millele lisatakse realistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning realistlik kasum.

| (47) | Müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit ei olnud võimalik algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatava lõigu kohaselt kindlaks teha, sest taotluse esitaja tavapärane kaubandustegevus ei hõlmanud vaatlusaluse toote tüüpilist müüki omamaisel turul. Algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a ei saanud kohaldada, sest uurimist teostati vaid ühe tootja suhtes. Samuti ei saanud kohaldada artikli 2 lõike 6 punkti b, sest eespool põhjenduses 18 märgitud põhjustel oleks tulnud taotluse esitaja samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate toodete tootmiskulusid gaasikulude arvessevõtmiseks samuti korrigeerida. Seepärast määrati müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c. |
| --- | --- |

(47)

Müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit ei olnud võimalik algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatava lõigu kohaselt kindlaks teha, sest taotluse esitaja tavapärane kaubandustegevus ei hõlmanud vaatlusaluse toote tüüpilist müüki omamaisel turul. Algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a ei saanud kohaldada, sest uurimist teostati vaid ühe tootja suhtes. Samuti ei saanud kohaldada artikli 2 lõike 6 punkti b, sest eespool põhjenduses 18 märgitud põhjustel oleks tulnud taotluse esitaja samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate toodete tootmiskulusid gaasikulude arvessevõtmiseks samuti korrigeerida. Seepärast määrati müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c.

| (48) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c määrati müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum kindlaks põhjendatud meetodil. Põhja-Ameerikas oli arvestatav siseturu müügimaht ja küllaltki tugev konkurents nii omamaiste kui ka välisriikide äriühingute vahel. Kaaluti avalikult kättesaadavat teavet väetiste ärisektoris tegutsevate suuremate äriühingute kohta. Leiti, et käesolevas uurimises on kõige asjakohasem kasutada vastavaid andmeid Põhja-Ameerika (Ameerika Ühendriikide ja Kanada) tootjatelt, sest kõnealuses piirkonnas on äriühingute kohta, mille aktsiate või osadega kaubeldakse börsil, laialdaselt saadaval usaldusväärset ja täielikku avalikku finantsteavet. Seepärast võeti müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi kindlaksmääramisel aluseks kolme sellise Põhja-Ameerika tootja kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum, kes leiti kuuluvat lämmastikväetise sektori suurimate äriühingute hulka, arvestades nende sama kategooria toodete (lämmastikväetised) omamaist müüki. Neid kolme tootjat käsitleti kui lämmastikväetiseäri tüüpilisi tootjaid ning nende müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit käsitleti kui kõnealuses ärisegmendis edukalt tegutsevate tootjate puhul tüüpilisi. Tuleb märkida, et ei olnud mingeid märke, et selliselt määratud kasumisumma võiks ületada seda kasumit, mida saavad muud Venemaa tootjad sama üldkategooria toodete müügist nende siseturul. |
| --- | --- |

(48)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c määrati müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum kindlaks põhjendatud meetodil. Põhja-Ameerikas oli arvestatav siseturu müügimaht ja küllaltki tugev konkurents nii omamaiste kui ka välisriikide äriühingute vahel. Kaaluti avalikult kättesaadavat teavet väetiste ärisektoris tegutsevate suuremate äriühingute kohta. Leiti, et käesolevas uurimises on kõige asjakohasem kasutada vastavaid andmeid Põhja-Ameerika (Ameerika Ühendriikide ja Kanada) tootjatelt, sest kõnealuses piirkonnas on äriühingute kohta, mille aktsiate või osadega kaubeldakse börsil, laialdaselt saadaval usaldusväärset ja täielikku avalikku finantsteavet. Seepärast võeti müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi kindlaksmääramisel aluseks kolme sellise Põhja-Ameerika tootja kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum, kes leiti kuuluvat lämmastikväetise sektori suurimate äriühingute hulka, arvestades nende sama kategooria toodete (lämmastikväetised) omamaist müüki. Neid kolme tootjat käsitleti kui lämmastikväetiseäri tüüpilisi tootjaid ning nende müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit käsitleti kui kõnealuses ärisegmendis edukalt tegutsevate tootjate puhul tüüpilisi. Tuleb märkida, et ei olnud mingeid märke, et selliselt määratud kasumisumma võiks ületada seda kasumit, mida saavad muud Venemaa tootjad sama üldkategooria toodete müügist nende siseturul.

| (49) | Ühenduse tootmisharu vaidlustas eespool kirjeldatud lähenemisviisi müügi-, üld- ja halduskulude kindlaksmääramisel ja väitis, et oleks tulnud arvestada taotluse esitaja enda müügi-, üld- ja halduskulusid. Kuid algmääruse artikli 2 lõikes 6 on sätestatud, et müügi-, üld- ja halduskulude kindlaksmääramisel saab lähtuda asjaomase eksportiva tootja tegelikest tootmis- ja müügiandmetest üksnes siis, kui selline müük on toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Nagu kirjeldatud põhjendustes 45 ja 46, see käesoleval juhul nii ei olnud ja seepärast tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(49)

Ühenduse tootmisharu vaidlustas eespool kirjeldatud lähenemisviisi müügi-, üld- ja halduskulude kindlaksmääramisel ja väitis, et oleks tulnud arvestada taotluse esitaja enda müügi-, üld- ja halduskulusid. Kuid algmääruse artikli 2 lõikes 6 on sätestatud, et müügi-, üld- ja halduskulude kindlaksmääramisel saab lähtuda asjaomase eksportiva tootja tegelikest tootmis- ja müügiandmetest üksnes siis, kui selline müük on toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Nagu kirjeldatud põhjendustes 45 ja 46, see käesoleval juhul nii ei olnud ja seepärast tuli see väide tagasi lükata.

2.   Ekspordihind

| (50) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 võeti ekspordihinna määramisel aluseks ühendusse ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind. |
| --- | --- |

(50)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 võeti ekspordihinna määramisel aluseks ühendusse ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind.

3.   Võrdlus

| (51) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuste ja ekspordihindade õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse hinda ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi, tehes vajalikke korrigeerimisi. Transpordi-, krediidi-, pakendamis- ja pangakulusid korrigeeriti asjakohaselt kõikidel juhtudel, kui see osutus põhjendatuks ja täpseks ning kui see tugines kontrollitud tõenditele. |
| --- | --- |

(51)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuste ja ekspordihindade õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse hinda ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi, tehes vajalikke korrigeerimisi. Transpordi-, krediidi-, pakendamis- ja pangakulusid korrigeeriti asjakohaselt kõikidel juhtudel, kui see osutus põhjendatuks ja täpseks ning kui see tugines kontrollitud tõenditele.

4.   Dumpingumarginaal

| (52) | Dumpingumarginaal määrati kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt. |
| --- | --- |

(52)

Dumpingumarginaal määrati kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt.

| (53) | Uuring näitas, et uurimisperioodil esines dumpingut. Dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata on 42,06 %. |
| --- | --- |

(53)

Uuring näitas, et uurimisperioodil esines dumpingut. Dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata on 42,06 %.

5.   Uurimisperioodil valitsenud tingimuste püsivus

| (54) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 analüüsiti, kas muutunud asjaolusid seoses dumpinguga võiks pidada oma olemuselt püsivaks. |
| --- | --- |

(54)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 analüüsiti, kas muutunud asjaolusid seoses dumpinguga võiks pidada oma olemuselt püsivaks.

| (55) | Selles suhtes tuleks märkida, et esialgse uurimise käigus määrati normaalväärtus USA siseturu kasumlike müügihindade alusel, sest Venemaa ei olnud sel ajal turumajandusriik. Käesoleva läbivaatamise taustal käsitatakse Venemaad turumajandusriigina ning seepärast on normaalväärtus määratud taotluse esitaja enda tootmiskulude alusel, mida on vajadusel korrigeeritud. Ei leitud märke sellest, et käesoleva läbivaatamise ajal kindlaksmääratud normaalväärtust ei võiks pidada oma olemuselt püsivaks. |
| --- | --- |

(55)

Selles suhtes tuleks märkida, et esialgse uurimise käigus määrati normaalväärtus USA siseturu kasumlike müügihindade alusel, sest Venemaa ei olnud sel ajal turumajandusriik. Käesoleva läbivaatamise taustal käsitatakse Venemaad turumajandusriigina ning seepärast on normaalväärtus määratud taotluse esitaja enda tootmiskulude alusel, mida on vajadusel korrigeeritud. Ei leitud märke sellest, et käesoleva läbivaatamise ajal kindlaksmääratud normaalväärtust ei võiks pidada oma olemuselt püsivaks.

| (56) | Ei leitud mingeid tõendeid, mille kohaselt ei saaks ekspordimüük jätkuda praegusel hinnatasemel. |
| --- | --- |

(56)

Ei leitud mingeid tõendeid, mille kohaselt ei saaks ekspordimüük jätkuda praegusel hinnatasemel.

| (57) | Selle põhjal tehti järeldus, et võrreldes esialgse dumpingut käsitleva uurimisega (mis praegu põhineb taotluse esitaja oma normaalväärtusel ja ekspordihindadel) võib muutunud asjaolusid pidada põhjendatult oma olemuselt püsivateks. |
| --- | --- |

(57)

Selle põhjal tehti järeldus, et võrreldes esialgse dumpingut käsitleva uurimisega (mis praegu põhineb taotluse esitaja oma normaalväärtusel ja ekspordihindadel) võib muutunud asjaolusid pidada põhjendatult oma olemuselt püsivateks.

D.   LÄBIVAATAMISE LÕPETAMINE

| (58) | Et esialgse uurimise käigus kehtestati tollimaksud konkreetse summana tonni kohta, peaks see toimuma samal viisil ka käesoleva uurimise puhul. Kehtiva dumpingumarginaali alusel arvutatud tollimaks on 48,09 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(58)

Et esialgse uurimise käigus kehtestati tollimaksud konkreetse summana tonni kohta, peaks see toimuma samal viisil ka käesoleva uurimise puhul. Kehtiva dumpingumarginaali alusel arvutatud tollimaks on 48,09 eurot tonni kohta.

| (59) | Tuletatakse meelde, et vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 658/2002 põhjenduses 94 kirjeldatule kasutati 2002. aastal lõplike meetmete kehtestamisel lõpliku tollimaksusumma kindlaksmääramisel kahjumarginaali vastavalt väiksema tollimaksu reeglile. Vastavalt määruse (EÜ) nr 658/2002 artikli 1 lõikele 2 sõltub praegu kehtiv tollimaks konkreetsest tooteliigist ja jääb vahemikku 41,42 eurot tonni kohta kuni 47,07 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(59)

Tuletatakse meelde, et vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 658/2002 põhjenduses 94 kirjeldatule kasutati 2002. aastal lõplike meetmete kehtestamisel lõpliku tollimaksusumma kindlaksmääramisel kahjumarginaali vastavalt väiksema tollimaksu reeglile. Vastavalt määruse (EÜ) nr 658/2002 artikli 1 lõikele 2 sõltub praegu kehtiv tollimaks konkreetsest tooteliigist ja jääb vahemikku 41,42 eurot tonni kohta kuni 47,07 eurot tonni kohta.

| (60) | Et praeguse dumpingumarginaali alusel määratud tollimaks on kõrgem kui kehtiv tollimaks, tuleks läbivaatamine lõpetada taotluse esitaja suhtes kohaldatavat tollimaksu määra muutmata ning see peaks jääma esialgse uurimise käigus määratud lõpliku dumpinguvastase tollimaksumäära tasemele. |
| --- | --- |

(60)

Et praeguse dumpingumarginaali alusel määratud tollimaks on kõrgem kui kehtiv tollimaks, tuleks läbivaatamine lõpetada taotluse esitaja suhtes kohaldatavat tollimaksu määra muutmata ning see peaks jääma esialgse uurimise käigus määratud lõpliku dumpinguvastase tollimaksumäära tasemele.

E.   HINNAKOHUSTUS

| (61) | Taotluse esitaja väljendas huvi pakutud kohustuse võtmise vastu, kuid ei suutnud pakkuda piisavalt põhjendatud hinnakohustusi algmääruse artikli 8 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Seetõttu ei nõustunud komisjon hinnakohustuste võtmisega. Leitakse aga, et mitmete küsimuste keerukus, nimelt:






  1. | vaatlusaluse toote hinna volatiilsus, mis nõuab mingil kujul miinimumhindade indekseerimist, kusjuures samal ajal ei ole volatiilsus piisavalt põhjendatud peamise kuluartikliga, ja |
| --- | --- | --- |

(61)

Taotluse esitaja väljendas huvi pakutud kohustuse võtmise vastu, kuid ei suutnud pakkuda piisavalt põhjendatud hinnakohustusi algmääruse artikli 8 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Seetõttu ei nõustunud komisjon hinnakohustuste võtmisega. Leitakse aga, et mitmete küsimuste keerukus, nimelt:

1.

vaatlusaluse toote hinna volatiilsus, mis nõuab mingil kujul miinimumhindade indekseerimist, kusjuures samal ajal ei ole volatiilsus piisavalt põhjendatud peamise kuluartikliga, ja

| 2. | vaatlusaluse toote eriline turuolukord (seahulgas asjaolu, et uuritava eksportija import on piiratud) |
| --- | --- |

2.

vaatlusaluse toote eriline turuolukord (seahulgas asjaolu, et uuritava eksportija import on piiratud)

viitab vajadusele veel kaaluda, kas hinnakohustus koos indekseeritud miinimumhinna ja koguselise ülempiiriga võiks toimida.

| (62) | Nagu märgitud eespool, ei suutnud taotluse esitaja kirjeldatud olukorra keerukuse tõttu kohustusliku tähtaja jooksul vastuvõetavat hinnakohustuse pakkumist koostada. Eespool märgitut arvestades leiab nõukogu, et taotluse esitajale peaks erandkorras võimaldama hinnakohustuse pakkumise lõpetamiseks lisaaega, kuid mitte rohkem kui 10 kalendripäeva käesoleva määruse jõustumisest. |
| --- | --- |

(62)

Nagu märgitud eespool, ei suutnud taotluse esitaja kirjeldatud olukorra keerukuse tõttu kohustusliku tähtaja jooksul vastuvõetavat hinnakohustuse pakkumist koostada. Eespool märgitut arvestades leiab nõukogu, et taotluse esitajale peaks erandkorras võimaldama hinnakohustuse pakkumise lõpetamiseks lisaaega, kuid mitte rohkem kui 10 kalendripäeva käesoleva määruse jõustumisest.

F.   TEAVITAMINE

| (63) | Asjaomastele isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti lõpetada käesolev läbivaatamine ja säilitada kehtiv dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse taotluse esitaja poolt valmistatava vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kõigile isikutele anti võimalus esitada märkusi. Märkusi võeti arvesse, kui oli lisatud vastav tõendusmaterjal, |
| --- | --- |

(63)

Asjaomastele isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti lõpetada käesolev läbivaatamine ja säilitada kehtiv dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse taotluse esitaja poolt valmistatava vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kõigile isikutele anti võimalus esitada märkusi. Märkusi võeti arvesse, kui oli lisatud vastav tõendusmaterjal,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga lõpetatakse selliste Venemaalt pärit tahkete väetiste, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 protsendi massist ja mis kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla, impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine ilma kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid muutmata.

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. märts 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

D. RUPEL

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 102, 18.4.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 945/2005 (ELT L 160, 23.6.2005, lk 1.)

2

(3)  ELT C 311, 19.12.2006, lk 55.

3

---

| 18.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 75/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 75/8

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 237/2008,

10. märts 2008,

millega lõpetatakse muu hulgas Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eelkõige selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni poolt pärast nõuandekomiteega konsulteerimist esitatud ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | 22. jaanuaril 2001. aastal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 132/2001 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „kehtivad meetmed”) 33,25 eurot tonni kohta ammooniumnitraadi impordi puhul, mis kuulub CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla ning pärineb muu hulgas Ukrainast. Kõnealuste meetmete kehtestamiseni viinud uurimisele viidatakse edaspidi kui „algsele uurimisele”. |
| --- | --- |

(1)

22. jaanuaril 2001. aastal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 132/2001 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „kehtivad meetmed”) 33,25 eurot tonni kohta ammooniumnitraadi impordi puhul, mis kuulub CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla ning pärineb muu hulgas Ukrainast. Kõnealuste meetmete kehtestamiseni viinud uurimisele viidatakse edaspidi kui „algsele uurimisele”.

| (2) | 17. mail 2004. aastal, pärast osalist vahepealset läbivaatamist, vabastas nõukogu määrusega (EÜ) nr 993/2004 (3) nende äriühingute poolt ühendusse imporditava vaatlusaluse toote määrusega (EÜ) nr 132/2001 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest, kelle hinnakohustuse komisjon heaks kiitis. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1001/2004 (4) kiideti hinnakohustused heaks 6-kuuliseks ajavahemikuks ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 1996/2004 (5) edasiseks perioodiks kuni 20. maini 2005. Kõnealuste hinnakohustuste eesmärk oli võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist 25 liikmesriigini 1. mail 2004. aastal. |
| --- | --- |

(2)

17. mail 2004. aastal, pärast osalist vahepealset läbivaatamist, vabastas nõukogu määrusega (EÜ) nr 993/2004 (3) nende äriühingute poolt ühendusse imporditava vaatlusaluse toote määrusega (EÜ) nr 132/2001 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest, kelle hinnakohustuse komisjon heaks kiitis. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1001/2004 (4) kiideti hinnakohustused heaks 6-kuuliseks ajavahemikuks ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 1996/2004 (5) edasiseks perioodiks kuni 20. maini 2005. Kõnealuste hinnakohustuste eesmärk oli võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist 25 liikmesriigini 1. mail 2004. aastal.

| (3) | Pärast vaatlusaluse toote mõistega piiratud vahepealset läbivaatamist, otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 945/2005, et vaatlusaluse toote mõistet on vaja selgitada ning et kehtivaid meetmeid tuleks vaatlusaluse toote suhtes kohaldada juhul, kui see sisaldub muudes väetistes vastavalt viimaste ammooniumnitraadisisaldusele koos muude kõrval- ja toitainetega. |
| --- | --- |

(3)

Pärast vaatlusaluse toote mõistega piiratud vahepealset läbivaatamist, otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 945/2005, et vaatlusaluse toote mõistet on vaja selgitada ning et kehtivaid meetmeid tuleks vaatlusaluse toote suhtes kohaldada juhul, kui see sisaldub muudes väetistes vastavalt viimaste ammooniumnitraadisisaldusele koos muude kõrval- ja toitainetega.

| (4) | Jaanuaris 2006 algatatud aegumise läbivaatamise järel pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 442/2007 (6) kehtivate meetmete kehtivusaega nende praegusel tasemel veel kaheks aastaks. Meetmed seisnevad koguselistes tollimaksudes. |
| --- | --- |

(4)

Jaanuaris 2006 algatatud aegumise läbivaatamise järel pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 442/2007 (6) kehtivate meetmete kehtivusaega nende praegusel tasemel veel kaheks aastaks. Meetmed seisnevad koguselistes tollimaksudes.

2.   Läbivaatamistaotlus

| (5) | Taotluse algatada algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine esitas Ukraina eksportiv tootja Open Joint Stock Company (OJSC) Azot Cherkassy (edaspidi „taotleja”). Taotluses piirduti taotlejat käsitleva dumpinguga. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse algatada algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine esitas Ukraina eksportiv tootja Open Joint Stock Company (OJSC) Azot Cherkassy (edaspidi „taotleja”). Taotluses piirduti taotlejat käsitleva dumpinguga.

| (6) | Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohases taotluses väitis taotleja, et kehtivate meetmete kohaldamise põhjustanud dumpinguga seotud asjaolud on muutunud ning et need muutused on püsivat laadi. Lisaks väitis taotleja, et tema enda kuludel või omamaistel hindadel põhineva normaalväärtuse võrdlus ekspordihindadega ühendusse viiks dumpingu märgatavalt allapoole praegu kehtivate meetmete taset. Seetõttu ütles ta, et meetmete jätkuv kohaldamine olemasoleval tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. |
| --- | --- |

(6)

Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohases taotluses väitis taotleja, et kehtivate meetmete kohaldamise põhjustanud dumpinguga seotud asjaolud on muutunud ning et need muutused on püsivat laadi. Lisaks väitis taotleja, et tema enda kuludel või omamaistel hindadel põhineva normaalväärtuse võrdlus ekspordihindadega ühendusse viiks dumpingu märgatavalt allapoole praegu kehtivate meetmete taset. Seetõttu ütles ta, et meetmete jätkuv kohaldamine olemasoleval tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.

3.   Uurimine

| (7) | Pärast seda kui komisjon oli nõuandekomiteega konsulteerimise järel välja selgitanud, et taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, teatas komisjon 19. detsembril 2006. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega osalise vahepealse läbivaatamise alustamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. (7) |
| --- | --- |

(7)

Pärast seda kui komisjon oli nõuandekomiteega konsulteerimise järel välja selgitanud, et taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, teatas komisjon 19. detsembril 2006. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega osalise vahepealse läbivaatamise alustamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. (7)

| (8) | Uurimise ulatust piirati taotlejat puudutava dumpingu uurimisega. Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2005. aastal kuni 30. septembrini 2006. aastal (edaspidi „uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(8)

Uurimise ulatust piirati taotlejat puudutava dumpingu uurimisega. Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2005. aastal kuni 30. septembrini 2006. aastal (edaspidi „uurimisperiood”).

| (9) | Komisjon teavitas läbivaatamise algatamisest ametlikult taotlejat, eksportiva riigi esindajaid ning ühenduse tootjate liitu. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada algatamisteates sätestatud aja jooksul oma kirjalikud seisukohad ja taotleda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teavitas läbivaatamise algatamisest ametlikult taotlejat, eksportiva riigi esindajaid ning ühenduse tootjate liitu. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada algatamisteates sätestatud aja jooksul oma kirjalikud seisukohad ja taotleda ärakuulamist.

| (10) | Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(10)

Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (11) | Uurimisel vajalikuks peetava teabe kogumiseks saatis komisjon taotlejale küsimustiku ning sai vastuse selleks ette nähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(11)

Uurimisel vajalikuks peetava teabe kogumiseks saatis komisjon taotlejale küsimustiku ning sai vastuse selleks ette nähtud tähtaja jooksul.

| (12) | Komisjon otsis ja kontrollis kõiki dumpingu väljaselgitamisel vajalikuks peetud andmeid. Komisjon korraldas ka kontrollkäike taotleja valdustesse Tšerkassõs. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon otsis ja kontrollis kõiki dumpingu väljaselgitamisel vajalikuks peetud andmeid. Komisjon korraldas ka kontrollkäike taotleja valdustesse Tšerkassõs.

| (13) | Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti anda soovitus katkestada käsilolev läbivaatamine ning säilitada taotleja vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed, ning neile anti võimalus esitada oma märkusi. Esitatud märkusi kaaluti nõuetekohaselt ning võeti vajaduse korral ka arvesse. |
| --- | --- |

(13)

Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti anda soovitus katkestada käsilolev läbivaatamine ning säilitada taotleja vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed, ning neile anti võimalus esitada oma märkusi. Esitatud märkusi kaaluti nõuetekohaselt ning võeti vajaduse korral ka arvesse.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (14) | Vaatlusalune toode on sama kui algses uurimises, nagu selgitatud määruses (EÜ) nr 945/2005, st Ukraina päritoluga tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ning mis kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla (edaspidi „ammooniumnitraat”). Ammooniumnitraat on põllumajanduses sageli kasutatav tahke lämmastikväetis. Seda toodetakse ammoniaagist ja lämmastikhappest ning mikrogranuleerituna või granuleerituna ületab selle lämmastikusisaldus 28 massiprotsenti. |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusalune toode on sama kui algses uurimises, nagu selgitatud määruses (EÜ) nr 945/2005, st Ukraina päritoluga tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ning mis kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla (edaspidi „ammooniumnitraat”). Ammooniumnitraat on põllumajanduses sageli kasutatav tahke lämmastikväetis. Seda toodetakse ammoniaagist ja lämmastikhappest ning mikrogranuleerituna või granuleerituna ületab selle lämmastikusisaldus 28 massiprotsenti.

2.   Samasugune toode

| (15) | Läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas algses uurimises tuvastatu, et ammooniumnitraat on üksnes tooraine ning selle kvaliteet ja põhilised füüsikalised omadused on identsed olenemata päritoluriigist. Taotleja poolt Ukrainas toodetav ja omamaisel turul müüdav ammooniumnitraat ning ühendusse eksporditav ammooniumnitraat on ühesuguste põhiliste füüsikaliste ja keemiliste omadustega ning ka nende kasutusalad on peamiselt ühesugused. Seetõttu vaadeldakse kõnealuseid tooteid algmääruse artikli 1 lõikele 4 vastavalt samasuguste toodetena. Kuna käsilolevas läbivaatamises piirduti taotlejat puudutava dumpingu väljaselgitamisega, ei ole tehtud järeldusi seoses ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdava tootega. |
| --- | --- |

(15)

Läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas algses uurimises tuvastatu, et ammooniumnitraat on üksnes tooraine ning selle kvaliteet ja põhilised füüsikalised omadused on identsed olenemata päritoluriigist. Taotleja poolt Ukrainas toodetav ja omamaisel turul müüdav ammooniumnitraat ning ühendusse eksporditav ammooniumnitraat on ühesuguste põhiliste füüsikaliste ja keemiliste omadustega ning ka nende kasutusalad on peamiselt ühesugused. Seetõttu vaadeldakse kõnealuseid tooteid algmääruse artikli 1 lõikele 4 vastavalt samasuguste toodetena. Kuna käsilolevas läbivaatamises piirduti taotlejat puudutava dumpingu väljaselgitamisega, ei ole tehtud järeldusi seoses ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdava tootega.

C.   UURIMISE TULEMUSED

1.   Normaalväärtus

| (16) | Normaalväärtuse kehtestamiseks kontrolliti kõigepealt, et taotleja omamaise müügi kogumahud oleksid tüüpilised vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st et müügi kogumaht moodustaks vähemalt 5 % taotleja eksportmüügi kogumahust ühendusse. Uurimisest nähtus, et taotleja müüs vaid ühte tüüpi ammooniumnitraati ning et seda tüüpi müüdi omamaisel turul tüüpilistes kogustes. |
| --- | --- |

(16)

Normaalväärtuse kehtestamiseks kontrolliti kõigepealt, et taotleja omamaise müügi kogumahud oleksid tüüpilised vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st et müügi kogumaht moodustaks vähemalt 5 % taotleja eksportmüügi kogumahust ühendusse. Uurimisest nähtus, et taotleja müüs vaid ühte tüüpi ammooniumnitraati ning et seda tüüpi müüdi omamaisel turul tüüpilistes kogustes.

| (17) | Seejärel uuris komisjon, kas ammooniumnitraadi omamaist müüki saab vaadelda kui tavakaubanduse raames toimunud müüki vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4, võrreldes omamaist netomüügihinda arvestuslike tootmiskuludega. |
| --- | --- |

(17)

Seejärel uuris komisjon, kas ammooniumnitraadi omamaist müüki saab vaadelda kui tavakaubanduse raames toimunud müüki vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4, võrreldes omamaist netomüügihinda arvestuslike tootmiskuludega.

| (18) | Taotleja tootmiskulude hindamisel avastati, et taotleja andmetes ei olnud piisavalt kajastatud gaasikulusid. Tuleb märkida, et energiakulud, näiteks gaasikulud, moodustavad olulise osa otsestest tootmiskuludest ning märkimisväärse osa tootmise kogukuludest. |
| --- | --- |

(18)

Taotleja tootmiskulude hindamisel avastati, et taotleja andmetes ei olnud piisavalt kajastatud gaasikulusid. Tuleb märkida, et energiakulud, näiteks gaasikulud, moodustavad olulise osa otsestest tootmiskuludest ning märkimisväärse osa tootmise kogukuludest.

| (19) | Gaasikulude asjus selgus, et Ukraina impordib suurema osa ammooniumnitraadi tootmisel tarbitavast gaasist Venemaalt. Sellega seoses viitavad kõik saadaolevad andmed, et Ukraina impordib Venemaalt gaasi oluliselt madalamate hindadega kui turuhinnad, mida reguleerimata turgudel maagaasi eest makstakse. Uurimisel selgus, et Venemaalt ühendusse eksporditava maagaasi hind oli ligikaudu kaks korda kõrgem kui Ukraina omamaine gaasihind. Seetõttu kohandati muudelt tüüpilistelt turgudelt saadud teabele tuginedes taotleja kantavaid gaasikulusid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5. |
| --- | --- |

(19)

Gaasikulude asjus selgus, et Ukraina impordib suurema osa ammooniumnitraadi tootmisel tarbitavast gaasist Venemaalt. Sellega seoses viitavad kõik saadaolevad andmed, et Ukraina impordib Venemaalt gaasi oluliselt madalamate hindadega kui turuhinnad, mida reguleerimata turgudel maagaasi eest makstakse. Uurimisel selgus, et Venemaalt ühendusse eksporditava maagaasi hind oli ligikaudu kaks korda kõrgem kui Ukraina omamaine gaasihind. Seetõttu kohandati muudelt tüüpilistelt turgudelt saadud teabele tuginedes taotleja kantavaid gaasikulusid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5.

| (20) | Teabe avaldamise järel väitis taotleja, et tema omamaisel turul makstud gaasihinna mis tahes kohandamine ei ole põhjendatud, kuna äriühingu raamatupidamisandmed kajastavad täielikult päritoluriigi samasuguse toote tootmistegevuse ja müügiga seotud kulusid. |
| --- | --- |

(20)

Teabe avaldamise järel väitis taotleja, et tema omamaisel turul makstud gaasihinna mis tahes kohandamine ei ole põhjendatud, kuna äriühingu raamatupidamisandmed kajastavad täielikult päritoluriigi samasuguse toote tootmistegevuse ja müügiga seotud kulusid.

| (21) | Uurides samasuguse toote tootmiskulusid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5, tuleb siiski välja selgitada, kas äriühingu raamatupidamisse kantud kulud kajastavad piisavalt uurimisaluse toote tootmis- ja müügikulusid. Põhjenduses 19 eespool esitatud põhjustel selgus, et see ei olnud nii. |
| --- | --- |

(21)

Uurides samasuguse toote tootmiskulusid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5, tuleb siiski välja selgitada, kas äriühingu raamatupidamisse kantud kulud kajastavad piisavalt uurimisaluse toote tootmis- ja müügikulusid. Põhjenduses 19 eespool esitatud põhjustel selgus, et see ei olnud nii.

| (22) | Lisaks nõudis taotleja, et normaalväärtuse aluseks peaks olema vaatlusaluse toote müük omamaisel turul, väites, et ei ole mingit põhjust pidada seda müüki väljaspool tavapärast kaubandustegevust toimunuks. Sellega seoses tuleb märkida, et selgitamaks, kas omamaine müük toimus hinna osas tavapärase kaubandustegevuse käigus, st kas see müük oli tulutoov, tuleb kõigepealt välja selgitada, kas taotleja kulud moodustavad usaldusväärse aluse algmääruse artikli 2 lõike 5 mõistes. Normaalväärtuse kehtestamiseks sobiva meetodi saab kindlaks määrata vaid siis, kui kulud on usaldusväärselt tuvastatud. Nagu põhjenduses 28 ja järgnevates põhjendustes kirjeldatud, ei saa taotleja omamaiseid hindu normaalväärtuse kehtestamiseks kasutada, kuna omamaiste netomüügihindade võrdlemine kohandatud tootmiskuludega uurimisperioodi ajal näitas, et omamaine müük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(22)

Lisaks nõudis taotleja, et normaalväärtuse aluseks peaks olema vaatlusaluse toote müük omamaisel turul, väites, et ei ole mingit põhjust pidada seda müüki väljaspool tavapärast kaubandustegevust toimunuks. Sellega seoses tuleb märkida, et selgitamaks, kas omamaine müük toimus hinna osas tavapärase kaubandustegevuse käigus, st kas see müük oli tulutoov, tuleb kõigepealt välja selgitada, kas taotleja kulud moodustavad usaldusväärse aluse algmääruse artikli 2 lõike 5 mõistes. Normaalväärtuse kehtestamiseks sobiva meetodi saab kindlaks määrata vaid siis, kui kulud on usaldusväärselt tuvastatud. Nagu põhjenduses 28 ja järgnevates põhjendustes kirjeldatud, ei saa taotleja omamaiseid hindu normaalväärtuse kehtestamiseks kasutada, kuna omamaiste netomüügihindade võrdlemine kohandatud tootmiskuludega uurimisperioodi ajal näitas, et omamaine müük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus.

| (23) | Veel väitis taotleja, et uurimisel toetuti uurimisperioodi andmetele ning et seetõttu ei võetud järeldustes arvesse sellele perioodile järgnenud arenguid, nagu näiteks gaasihindade pidev tõus ning väetiste omamaise kasutamise suurenemine Ukrainas. Sellega seoses tuleb meenutada, et vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 1 valitakse tüüpilise järelduse saamiseks dumpingu puhul uurimisperioodiks tavaliselt vähemalt kuue kuu pikkune menetluse algatamisele vahetult eelnev ajavahemik. Samuti tuleb meenutada, et kooskõlas ühenduse tavapärase toimimisviisiga kestis dumpingu läbivaatamisega seotud uurimisperiood ühe aasta. |
| --- | --- |

(23)

Veel väitis taotleja, et uurimisel toetuti uurimisperioodi andmetele ning et seetõttu ei võetud järeldustes arvesse sellele perioodile järgnenud arenguid, nagu näiteks gaasihindade pidev tõus ning väetiste omamaise kasutamise suurenemine Ukrainas. Sellega seoses tuleb meenutada, et vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 1 valitakse tüüpilise järelduse saamiseks dumpingu puhul uurimisperioodiks tavaliselt vähemalt kuue kuu pikkune menetluse algatamisele vahetult eelnev ajavahemik. Samuti tuleb meenutada, et kooskõlas ühenduse tavapärase toimimisviisiga kestis dumpingu läbivaatamisega seotud uurimisperiood ühe aasta.

| (24) | Kaaluti sedagi, kas taotleja dumpingumarginaali kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta uurimisperioodile järgnenud gaasihindade arengut Ukrainas. Siin tuleb märkida, et vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 1 ei võeta teavet uurimisperioodile järgneva perioodi kohta üldjuhul arvesse. Kooskõlas ühenduse järjepideva tavaga tõlgendati seda nii, et uurimisperioodile järgnenud sündmusi saab arvesse võtta üksnes juhul, kui need on ilmsed, vaieldamatud ja püsivad. Sellega seoses – kuigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järel võis tõepoolest märgata gaasihinna tõusu – ei olnud võimalik piisava kindlusega väita, et see hinnatõus oli püsivat laadi. Leiti, et saadaolev teave Ukraina gaasihindade tulevase arengu kohta põhines pigem pelkadel ennustustel kui kontrollitaval tegelikke gaasihindu puudutaval teabel. Artikli 6 lõikes 1 nähakse ette ka uurimisperioodivälise (või läbivaatamise puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodi välise) teabe ja uurimisperioodiväliste andmete kasutamine vaid väga erandlikes olukordades. Käesoleva juhtumi olukorda ei peetud selliseks, mille puhul oleks põhjendatud uurimisperioodi välise teabe ja uurimisperioodi väliste andmete kasutamine. Veelgi enam – taotleja ei põhjendanud oma väiteid ega esitanud ühtegi tõendusmaterjali näitamaks, et uurimisperioodile järgnenud perioodi andmed on tüüpilisemad kui uurimisperioodi andmed. Väide lükati seega tagasi. |
| --- | --- |

(24)

Kaaluti sedagi, kas taotleja dumpingumarginaali kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta uurimisperioodile järgnenud gaasihindade arengut Ukrainas. Siin tuleb märkida, et vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 1 ei võeta teavet uurimisperioodile järgneva perioodi kohta üldjuhul arvesse. Kooskõlas ühenduse järjepideva tavaga tõlgendati seda nii, et uurimisperioodile järgnenud sündmusi saab arvesse võtta üksnes juhul, kui need on ilmsed, vaieldamatud ja püsivad. Sellega seoses – kuigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järel võis tõepoolest märgata gaasihinna tõusu – ei olnud võimalik piisava kindlusega väita, et see hinnatõus oli püsivat laadi. Leiti, et saadaolev teave Ukraina gaasihindade tulevase arengu kohta põhines pigem pelkadel ennustustel kui kontrollitaval tegelikke gaasihindu puudutaval teabel. Artikli 6 lõikes 1 nähakse ette ka uurimisperioodivälise (või läbivaatamise puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodi välise) teabe ja uurimisperioodiväliste andmete kasutamine vaid väga erandlikes olukordades. Käesoleva juhtumi olukorda ei peetud selliseks, mille puhul oleks põhjendatud uurimisperioodi välise teabe ja uurimisperioodi väliste andmete kasutamine. Veelgi enam – taotleja ei põhjendanud oma väiteid ega esitanud ühtegi tõendusmaterjali näitamaks, et uurimisperioodile järgnenud perioodi andmed on tüüpilisemad kui uurimisperioodi andmed. Väide lükati seega tagasi.

| (25) | Mis puutub asjaolusse, et väetiste tarbimine Ukrainas on uurimisperioodi järel suurenenud, ei selgitanud ega näidanud taotleja, millisel määral võinuks see asjaolu mõjutada uurimisperioodi teabe põhjal tehtud järeldusi. Seega ei esitanud taotleja piisavat teavet, millele tuginedes oleks saanud teha sisukaid järeldusi, ning samuti ei teinud taotleja kättesaadavaks samateemalisi väiteid toetavat muud teavet. Kuna kõik selle põhjal tehtud järeldused oleksid olnud spekulatiivsed, lükati taotleja väide tagasi. |
| --- | --- |

(25)

Mis puutub asjaolusse, et väetiste tarbimine Ukrainas on uurimisperioodi järel suurenenud, ei selgitanud ega näidanud taotleja, millisel määral võinuks see asjaolu mõjutada uurimisperioodi teabe põhjal tehtud järeldusi. Seega ei esitanud taotleja piisavat teavet, millele tuginedes oleks saanud teha sisukaid järeldusi, ning samuti ei teinud taotleja kättesaadavaks samateemalisi väiteid toetavat muud teavet. Kuna kõik selle põhjal tehtud järeldused oleksid olnud spekulatiivsed, lükati taotleja väide tagasi.

| (26) | Kohandatud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus) ilma veokuludeta. Waidhausi, mis on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on Vene gaasi suurim turg ja mille hindades kulud mõistlikult kajastuvad, võib pidada tüüpiliseks turuks algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(26)

Kohandatud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus) ilma veokuludeta. Waidhausi, mis on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on Vene gaasi suurim turg ja mille hindades kulud mõistlikult kajastuvad, võib pidada tüüpiliseks turuks algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses.

| (27) | Lisaks väitis taotleja, et Ukraina ostab gaasi sarnastel turutingimustel kui ühendus ning et taotleja poolt aastal 2007 gaasi eest makstud hinnad olid suuremad kui gaasihind Ukraina-Vene piiril samal ajavahemikul. Siiski ei esitanud taotleja ühtegi tõendust oma väidete põhjendamiseks ega suutnud seega näidata, et põhjenduses 24 mainitud tingimused uurimisperioodile järgnenud perioodi sündmuste arvessevõtmiseks olid täidetud. Väide lükati seega tagasi. |
| --- | --- |

(27)

Lisaks väitis taotleja, et Ukraina ostab gaasi sarnastel turutingimustel kui ühendus ning et taotleja poolt aastal 2007 gaasi eest makstud hinnad olid suuremad kui gaasihind Ukraina-Vene piiril samal ajavahemikul. Siiski ei esitanud taotleja ühtegi tõendust oma väidete põhjendamiseks ega suutnud seega näidata, et põhjenduses 24 mainitud tingimused uurimisperioodile järgnenud perioodi sündmuste arvessevõtmiseks olid täidetud. Väide lükati seega tagasi.

| (28) | Omamaiste netomüügihindade ja kohandatud tootmiskulude võrdlemine uurimisperioodil näitas, et omamaine müük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(28)

Omamaiste netomüügihindade ja kohandatud tootmiskulude võrdlemine uurimisperioodil näitas, et omamaine müük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses.

| (29) | Seetõttu järeldati, et omamaised hinnad ei ole asjakohane alus normaalväärtuse kehtestamiseks ning et kohaldada tuleb muud meetodit. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 ja lõikele 6 määratleti normaalväärtus, liites vaatlusaluse toote taotlejapoolsetele tootmiskuludele, mida vajaduse korral kohandati põhjenduses 19 esitatud viisil, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(29)

Seetõttu järeldati, et omamaised hinnad ei ole asjakohane alus normaalväärtuse kehtestamiseks ning et kohaldada tuleb muud meetodit. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 ja lõikele 6 määratleti normaalväärtus, liites vaatlusaluse toote taotlejapoolsetele tootmiskuludele, mida vajaduse korral kohandati põhjenduses 19 esitatud viisil, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal.

| (30) | Müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumimarginaali ei saanud algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatava lõigu põhjal määrata, kuna vaatlusaluse toote taotlejapoolne tüüpiline müük omamaisel turul ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Kohaldada ei saanud ka algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a, kuna uurimise all oli ainult taotleja. Artikli 2 lõike 6 punkti b ei saanud kohaldada seetõttu, et taotleja nende toodete tootmiskulusid, mis kuuluvad samasse kaupade üldkategooriasse, tulnuks gaasikulusid arvestades samuti kohandada põhjenduses 19 esitatud põhjustel. Seetõttu määratleti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c. |
| --- | --- |

(30)

Müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumimarginaali ei saanud algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatava lõigu põhjal määrata, kuna vaatlusaluse toote taotlejapoolne tüüpiline müük omamaisel turul ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Kohaldada ei saanud ka algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a, kuna uurimise all oli ainult taotleja. Artikli 2 lõike 6 punkti b ei saanud kohaldada seetõttu, et taotleja nende toodete tootmiskulusid, mis kuuluvad samasse kaupade üldkategooriasse, tulnuks gaasikulusid arvestades samuti kohandada põhjenduses 19 esitatud põhjustel. Seetõttu määratleti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c.

| (31) | Põhja-Ameerika turgudel ilmnes märkimisväärne omamaise müügi maht ning arvestatav konkurents nii omamaiste kui välismaiste äriühingute vahel. Sellega seoses vaadeldi ka väetisekaubanduse sektoris tegutsevate suuremate äriühingutega seotud avalikku teavet. Leiti, et Põhja-Ameerika (USA ja Kanada) tootjate vastavad andmed olid uurimise seisukohast kõige asjakohasemad tänu selle maailmajao noteeritud äriühingute usaldusväärse ja täieliku avaliku finantsteabe hõlpsale kättesaadavusele. Seetõttu määratleti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum Põhja-Ameerika nende kolme tootja müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kaalutud keskmise põhjal, kes leiti olevat kolm suurimat lämmastikväetiste sektoris tegutsevat äriühingut, arvestades nende samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate toodete (lämmastikväetised) omamaist müüki. Neid kolme tootjat peeti lämmastikväetiste alal tüüpilisteks ning nende müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit peeti samuti tüüpilisteks ehk sellisteks, mis selles ärisegmendis edukalt tegutsevatel äriühingutel tavapärasel juhul tekivad. Tuleb märkida, et miski ei osutanud asjaolule, et sellisel viisil määratletud kasumisumma ületas muude Ukraina tootjate poolt samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate toodete omamaisel turul müümisest teenitud kasumit. |
| --- | --- |

(31)

Põhja-Ameerika turgudel ilmnes märkimisväärne omamaise müügi maht ning arvestatav konkurents nii omamaiste kui välismaiste äriühingute vahel. Sellega seoses vaadeldi ka väetisekaubanduse sektoris tegutsevate suuremate äriühingutega seotud avalikku teavet. Leiti, et Põhja-Ameerika (USA ja Kanada) tootjate vastavad andmed olid uurimise seisukohast kõige asjakohasemad tänu selle maailmajao noteeritud äriühingute usaldusväärse ja täieliku avaliku finantsteabe hõlpsale kättesaadavusele. Seetõttu määratleti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum Põhja-Ameerika nende kolme tootja müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kaalutud keskmise põhjal, kes leiti olevat kolm suurimat lämmastikväetiste sektoris tegutsevat äriühingut, arvestades nende samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate toodete (lämmastikväetised) omamaist müüki. Neid kolme tootjat peeti lämmastikväetiste alal tüüpilisteks ning nende müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit peeti samuti tüüpilisteks ehk sellisteks, mis selles ärisegmendis edukalt tegutsevatel äriühingutel tavapärasel juhul tekivad. Tuleb märkida, et miski ei osutanud asjaolule, et sellisel viisil määratletud kasumisumma ületas muude Ukraina tootjate poolt samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate toodete omamaisel turul müümisest teenitud kasumit.

| (32) | Pärast teabe avaldamist väitis taotleja, et Põhja-Ameerika ja Ukraina turuolukord on oluliselt erinevad. Taotleja ei suutnud aga selgitada, milles see väidetav erinevus seisneb, ega põhjendada oma väiteid. Samuti ei suutnud ta arvutuste puhul soovitada ühtki muud asjakohast alust ning selle puudumisel tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(32)

Pärast teabe avaldamist väitis taotleja, et Põhja-Ameerika ja Ukraina turuolukord on oluliselt erinevad. Taotleja ei suutnud aga selgitada, milles see väidetav erinevus seisneb, ega põhjendada oma väiteid. Samuti ei suutnud ta arvutuste puhul soovitada ühtki muud asjakohast alust ning selle puudumisel tuli kõnealune väide tagasi lükata.

2.   Ekspordihind

| (33) | Kuna vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 ehk tegelikult makstud või makstava hinna alusel. |
| --- | --- |

(33)

Kuna vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 ehk tegelikult makstud või makstava hinna alusel.

3.   Võrdlus

| (34) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohandamiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohasel ja kontrollitud tõenditega toetatud juhul kohandati vastavalt ka veo-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude erinevusi. |
| --- | --- |

(34)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohandamiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohasel ja kontrollitud tõenditega toetatud juhul kohandati vastavalt ka veo-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude erinevusi.

| (35) | Pärast teabe avaldamist väitis ühenduse tootjate liit, et muu hulgas olid ka Ukraina raudteetariifid vaatlusaluse toote vedamisel ühendusse eksportimiseks kunstlikult madalad ning et seega tuleks neid kohandada. Uurimisest aga ei selgunud, nagu oleksid Ukraina veokulud jäänud taotleja andmetes piisavalt kajastamata. Kõnealune väide tuli seetõttu tagasi lükata. |
| --- | --- |

(35)

Pärast teabe avaldamist väitis ühenduse tootjate liit, et muu hulgas olid ka Ukraina raudteetariifid vaatlusaluse toote vedamisel ühendusse eksportimiseks kunstlikult madalad ning et seega tuleks neid kohandada. Uurimisest aga ei selgunud, nagu oleksid Ukraina veokulud jäänud taotleja andmetes piisavalt kajastamata. Kõnealune väide tuli seetõttu tagasi lükata.

4.   Dumpingumarginaal

| (36) | Dumpingumarginaal määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust ning kaalutud keskmist ekspordihinda. |
| --- | --- |

(36)

Dumpingumarginaal määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust ning kaalutud keskmist ekspordihinda.

| (37) | Võrdlus andis dumpingumarginaaliks 38,2 %, väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist. |
| --- | --- |

(37)

Võrdlus andis dumpingumarginaaliks 38,2 %, väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist.

5.   Muutunud asjaolude püsiv laad

| (38) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 analüüsiti, kas dumpinguga seotud asjaolude muutusi saab põhjendatult pidada püsivat laadi muutusteks. |
| --- | --- |

(38)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 analüüsiti, kas dumpinguga seotud asjaolude muutusi saab põhjendatult pidada püsivat laadi muutusteks.

| (39) | Sellega seoses märgiti, et taotleja suhtes praegu kohaldatav dumpingumarginaal kehtestati algse uurimise käigus, kasutades turumajandusliku kolmanda riigi tootjalt saadud andmete alusel kindlaks määratud normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7. Käesolevas läbivaatamises arvutati normaalväärtus aga taotleja oma andmetega seotud teabe põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1 kuni 6 pärast seda, kui Ukrainale oli antud turumajanduslik staatus (nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 algmäärusesse tehtud muudatus). |
| --- | --- |

(39)

Sellega seoses märgiti, et taotleja suhtes praegu kohaldatav dumpingumarginaal kehtestati algse uurimise käigus, kasutades turumajandusliku kolmanda riigi tootjalt saadud andmete alusel kindlaks määratud normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7. Käesolevas läbivaatamises arvutati normaalväärtus aga taotleja oma andmetega seotud teabe põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1 kuni 6 pärast seda, kui Ukrainale oli antud turumajanduslik staatus (nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 algmäärusesse tehtud muudatus).

| (40) | Miski ei osutanud asjaolule, et käesoleva uurimise käigus taotleja suhtes kehtestatud normaalväärtuse või ekspordihinna taset ei oleks saanud pidada püsivat laadi tasemeks. Oleks saanud väita, et maagaasi kui peamise tooraine hinna areng võinuks normaalväärtust märkimisväärselt mõjutada. Siiski aga arvati, et hinnatõus pidi mõjutama kõiki turuosalisi ning seega ka nii normaalväärtust kui ekspordihinda. |
| --- | --- |

(40)

Miski ei osutanud asjaolule, et käesoleva uurimise käigus taotleja suhtes kehtestatud normaalväärtuse või ekspordihinna taset ei oleks saanud pidada püsivat laadi tasemeks. Oleks saanud väita, et maagaasi kui peamise tooraine hinna areng võinuks normaalväärtust märkimisväärselt mõjutada. Siiski aga arvati, et hinnatõus pidi mõjutama kõiki turuosalisi ning seega ka nii normaalväärtust kui ekspordihinda.

| (41) | Leiti, et taotleja ekspordihind ühendusse eksportimisel oli uurimisperioodi ajal sarnane hinnaga muudesse riikidesse eksportimisel, kuhu uurimisperioodil müüdi märgatavalt suuremaid koguseid. |
| --- | --- |

(41)

Leiti, et taotleja ekspordihind ühendusse eksportimisel oli uurimisperioodi ajal sarnane hinnaga muudesse riikidesse eksportimisel, kuhu uurimisperioodil müüdi märgatavalt suuremaid koguseid.

| (42) | Seega on põhjust arvata, et kuigi uurimisperioodil väljaselgitatud dumpingumarginaal põhineb suhteliselt väikestel taotleja poolt ühendusse eksporditud kogustel, on väljaselgitatud dumpingumarginaali aluseks püsivat laadi muutunud asjaolud. |
| --- | --- |

(42)

Seega on põhjust arvata, et kuigi uurimisperioodil väljaselgitatud dumpingumarginaal põhineb suhteliselt väikestel taotleja poolt ühendusse eksporditud kogustel, on väljaselgitatud dumpingumarginaali aluseks püsivat laadi muutunud asjaolud.

D.   LÄBIVAATAMISE LÕPETAMINE

| (43) | Kuna algses uurimises kehtestati tollimaks konkreetse summana tonni kohta, tuleks samamoodi toimida ka käesolevas uurimises. Praeguse dumpingumarginaali alusel arvutatud tollimaks peaks olema 47 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(43)

Kuna algses uurimises kehtestati tollimaks konkreetse summana tonni kohta, tuleks samamoodi toimida ka käesolevas uurimises. Praeguse dumpingumarginaali alusel arvutatud tollimaks peaks olema 47 eurot tonni kohta.

| (44) | Tuletatakse meelde, et nagu kirjeldatud määruse (EÜ) nr 132/2001 põhjenduses 59, kasutati 2001. aastal kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga lõplike meetmete kehtestamisel kohaldatava lõpliku tollimaksu kindlaksmääramiseks kahjumarginaali. Nagu määruse (EÜ) nr 442/2007 artikli 1 lõikes 2 määratletud, sõltub praegu kohaldatav tollimaks konkreetsest tootetüübist ning ulatub 29,26 eurost tonni kohta kuni 33,25 euroni tonni kohta. |
| --- | --- |

(44)

Tuletatakse meelde, et nagu kirjeldatud määruse (EÜ) nr 132/2001 põhjenduses 59, kasutati 2001. aastal kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga lõplike meetmete kehtestamisel kohaldatava lõpliku tollimaksu kindlaksmääramiseks kahjumarginaali. Nagu määruse (EÜ) nr 442/2007 artikli 1 lõikes 2 määratletud, sõltub praegu kohaldatav tollimaks konkreetsest tootetüübist ning ulatub 29,26 eurost tonni kohta kuni 33,25 euroni tonni kohta.

| (45) | Kuna praeguse dumpingumarginaali põhjal arvutatud tollimaks on suurem kui praegune tollimaks, tuleks läbivaatamine lõpetada, ilma et muudetakse taotlejale kohaldatava tollimaksu taset, mis peaks jääma algses uurimises kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu tasemele. |
| --- | --- |

(45)

Kuna praeguse dumpingumarginaali põhjal arvutatud tollimaks on suurem kui praegune tollimaks, tuleks läbivaatamine lõpetada, ilma et muudetakse taotlejale kohaldatava tollimaksu taset, mis peaks jääma algses uurimises kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu tasemele.

E.   HINNAKOHUSTUSED

| (46) | Taotleja väljendas huvi hinnakohustuse pakkumise vastu, aga ei suutnud algmääruse artikli 8 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul esitada piisavalt põhjendatud hinnakohustuse pakkumist. Seega ei saanud komisjon ka ühegi hinnakohustusega nõustuda. On arvesse võetud, et paljude probleemide keerukus, nimelt 1) vaatlusaluse toote hinna kõikumine, mis eeldab miinimumhindade mingis vormis indekseerimist, samas kui hinna kõikumist ei saa piisavalt põhjendada peamise kuluartikliga ja 2) vaatlusaluse toote konkreetne turuolukord (mh piiratud import käesoleva läbivaatamise objektiks olevalt eksportijalt), viitavad vajadusele kaaluda, kas hinnakohustus koos indekseeritud miinimumhinna ja kvantitatiivse laega oleks toimiv lahendus. |
| --- | --- |

(46)

Taotleja väljendas huvi hinnakohustuse pakkumise vastu, aga ei suutnud algmääruse artikli 8 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul esitada piisavalt põhjendatud hinnakohustuse pakkumist. Seega ei saanud komisjon ka ühegi hinnakohustusega nõustuda. On arvesse võetud, et paljude probleemide keerukus, nimelt 1) vaatlusaluse toote hinna kõikumine, mis eeldab miinimumhindade mingis vormis indekseerimist, samas kui hinna kõikumist ei saa piisavalt põhjendada peamise kuluartikliga ja 2) vaatlusaluse toote konkreetne turuolukord (mh piiratud import käesoleva läbivaatamise objektiks olevalt eksportijalt), viitavad vajadusele kaaluda, kas hinnakohustus koos indekseeritud miinimumhinna ja kvantitatiivse laega oleks toimiv lahendus.

| (47) | Nagu eespool kirjeldatud, ei suutnud taotleja selle keeruka olukorra tõttu ettenähtud tähtaja jooksul koostada vastuvõetavat hinnakohustuse pakkumist. Eespool nimetatut arvesse võttes arvab komisjon, et taotlejal tuleks erandkorras võimaldada esitada oma hinnakohustuse pakkumine pärast eespool nimetatud tähtaega, aga hiljemalt 10 kalendripäeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest. |
| --- | --- |

(47)

Nagu eespool kirjeldatud, ei suutnud taotleja selle keeruka olukorra tõttu ettenähtud tähtaja jooksul koostada vastuvõetavat hinnakohustuse pakkumist. Eespool nimetatut arvesse võttes arvab komisjon, et taotlejal tuleks erandkorras võimaldada esitada oma hinnakohustuse pakkumine pärast eespool nimetatud tähtaega, aga hiljemalt 10 kalendripäeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest.

F.   TEABE AVALDAMINE

| (48) | Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti katkestada käsilolev läbivaatamine ning säilitada taotleja valmistatud vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks. Kõigile osalistele anti võimalus esitada oma märkusi. Märkused võeti arvesse, kui need olid põhjendatud ja põhinesid tõenditel, |
| --- | --- |

(48)

Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti katkestada käsilolev läbivaatamine ning säilitada taotleja valmistatud vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks. Kõigile osalistele anti võimalus esitada oma märkusi. Märkused võeti arvesse, kui need olid põhjendatud ja põhinesid tõenditel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga lõpetatakse CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla kuuluvate Ukraina päritolu tahkete üle 80-massiprotsendilise ammooniumnitraadisisaldusega väetiste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine, mis algatati vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3, muutmata seejuures kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. märts 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

D. RUPEL

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 23, 25.1.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 945/2005 (ELT L 160, 23.6.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 182, 19.5.2004, lk 28.

3

(4)  ELT L 183, 20.5.2004, lk 13.

4

(5)  ELT L 344, 20.11.2004, lk 24.

5

(6)  ELT L 106, 24.4.2007, lk 1.

6

(7)  ELT C 311, 19.12.2006, lk 57.

7

---

| 18.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 75/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 75/14

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 238/2008,

10. märts 2008,

millega lõpetatakse Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahuste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1995/2000 (2) kehtestati muu hulgas Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi (edaspidi „UAN”) lahuste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. Edaspidi nimetatakse seda määrust „esialgseks määruseks” ning esialgses määruses sätestatud meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks”. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1995/2000 (2) kehtestati muu hulgas Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi (edaspidi „UAN”) lahuste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. Edaspidi nimetatakse seda määrust „esialgseks määruseks” ning esialgses määruses sätestatud meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks”.

| (2) | Pärast 2005. aasta septembris algatatud meetmete aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1911/2006 (3) meetmete kohaldamist praegusel tasemel viie aasta võrra. Meetmed hõlmavad koguselisi tollimakse. Edaspidi nimetatakse seda määrust „aegumise määruseks” ja uurimist, mis viis aegumise määruses sätestatud meetmete kehtestamisele, „aegumise läbivaatamiseks”. |
| --- | --- |

(2)

Pärast 2005. aasta septembris algatatud meetmete aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1911/2006 (3) meetmete kohaldamist praegusel tasemel viie aasta võrra. Meetmed hõlmavad koguselisi tollimakse. Edaspidi nimetatakse seda määrust „aegumise määruseks” ja uurimist, mis viis aegumise määruses sätestatud meetmete kehtestamisele, „aegumise läbivaatamiseks”.

2.   Läbivaatamise taotlus

| (3) | Aktsiaseltsi „Mineral and Chemical Company Eurochem” kaks eksportivat tootjat Venemaalt („Novomoskovskii Azot” ja „Nevinnomõsskii Azot”) esitasid kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 algmääruse osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „käesolev läbivaatamine”) taotluse. Omavahelise seotuse tõttu käsitletakse neid kahte ettevõtet seoses käesoleva läbivaatamisega ühe juriidilise isikuna (edaspidi „taotleja”). Taotlus piirdub taotlejaga seotud dumpingu uurimisega. |
| --- | --- |

(3)

Aktsiaseltsi „Mineral and Chemical Company Eurochem” kaks eksportivat tootjat Venemaalt („Novomoskovskii Azot” ja „Nevinnomõsskii Azot”) esitasid kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 algmääruse osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „käesolev läbivaatamine”) taotluse. Omavahelise seotuse tõttu käsitletakse neid kahte ettevõtet seoses käesoleva läbivaatamisega ühe juriidilise isikuna (edaspidi „taotleja”). Taotlus piirdub taotlejaga seotud dumpingu uurimisega.

| (4) | Taotleja väitis, et kui võrrelda tema kauba normaalväärtust ja asjaomasesse kolmandasse riiki (kuna ta Euroopa Ühendusse ei eksportinud), kõnealusel juhul Ameerika Ühendriikidesse suunatud ekspordi hindu, oleks tulemuseks märgatavalt allapoole kehtivate meetmete taset vähenenud dumping. |
| --- | --- |

(4)

Taotleja väitis, et kui võrrelda tema kauba normaalväärtust ja asjaomasesse kolmandasse riiki (kuna ta Euroopa Ühendusse ei eksportinud), kõnealusel juhul Ameerika Ühendriikidesse suunatud ekspordi hindu, oleks tulemuseks märgatavalt allapoole kehtivate meetmete taset vähenenud dumping.

3.   Uurimine

| (5) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, teatas komisjon 19. detsembril 2006, et algatab vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 osalise vahepealse läbivaatamise, avaldades algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas. (4) |
| --- | --- |

(5)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, teatas komisjon 19. detsembril 2006, et algatab vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 osalise vahepealse läbivaatamise, avaldades algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas. (4)

| (6) | Läbivaatamine piirdus taotlejaga seotud dumpingu uurimisega. Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(6)

Läbivaatamine piirdus taotlejaga seotud dumpingu uurimisega. Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”).

| (7) | Komisjon teavitas ametlikult taotlejaid, eksportiva riigi esindajaid ning ühenduse tootjate ühendust läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teavitas ametlikult taotlejaid, eksportiva riigi esindajaid ning ühenduse tootjate ühendust läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (8) | Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(8)

Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (9) | Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon küsimustikud aktsiaseltsile „Mineral and Chemical Company Eurochem” ja tema sidusettevõtetele, kes vastasid ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon küsimustikud aktsiaseltsile „Mineral and Chemical Company Eurochem” ja tema sidusettevõtetele, kes vastasid ettenähtud tähtaja jooksul.

| (10) | Komisjon otsis välja ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas dumpingu tuvastamiseks vajalikuks. Komisjon korraldas kontrollkäigud järgmistesse taotleja ja tema sidusettevõtete valdustesse:






  — | JSC Mineral and Chemical Company (Eurochem), Moskva, Venemaa; |
| --- | --- | --- |

(10)

Komisjon otsis välja ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas dumpingu tuvastamiseks vajalikuks. Komisjon korraldas kontrollkäigud järgmistesse taotleja ja tema sidusettevõtete valdustesse:

—

JSC Mineral and Chemical Company (Eurochem), Moskva, Venemaa;

| — | PJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Venemaa; |
| --- | --- |

—

PJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Venemaa;

| — | PJSC Nevinnomõsskii Azot (Nevinka Azot), Nevinnomõsskis, Venemaa; |
| --- | --- |

—

PJSC Nevinnomõsskii Azot (Nevinka Azot), Nevinnomõsskis, Venemaa;

| — | Eurochem Trading GmbH (Eurochem Trading), Zug, Šveits. |
| --- | --- |

—

Eurochem Trading GmbH (Eurochem Trading), Zug, Šveits.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (11) | Vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uurimises, st Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi (UAN) lahus, mis on põllumajanduses levinud vedelväetis. Kõnealune väetis koosneb uurea, ammooniumnitraadi ja vee segust. Segu veesisaldus on ligikaudu 70 % (olenevalt lämmastikusisaldusest), ülejäänud osa sisaldab võrdselt uureat ja ammooniumnitraati. Toote kõige olulisem „omadus” on selle lämmastikusisaldus (N), mis võib varieeruda vahemikus 28–32 %. Sellist varieeruvust on võimalik saavutada lahusesse rohkem või vähem vett lisades. Uurimise otstarbel käsitletakse kõiki uurea ja ammooniumnitraadi lahuseid hoolimata lämmastikusisaldusest kui lahuseid, millel on ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning mis sellepärast kujutavad endast sama toodet. Vaatlusalune toode kuulub CN-koodi 3102 80 00 alla. |
| --- | --- |

(11)

Vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uurimises, st Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi (UAN) lahus, mis on põllumajanduses levinud vedelväetis. Kõnealune väetis koosneb uurea, ammooniumnitraadi ja vee segust. Segu veesisaldus on ligikaudu 70 % (olenevalt lämmastikusisaldusest), ülejäänud osa sisaldab võrdselt uureat ja ammooniumnitraati. Toote kõige olulisem „omadus” on selle lämmastikusisaldus (N), mis võib varieeruda vahemikus 28–32 %. Sellist varieeruvust on võimalik saavutada lahusesse rohkem või vähem vett lisades. Uurimise otstarbel käsitletakse kõiki uurea ja ammooniumnitraadi lahuseid hoolimata lämmastikusisaldusest kui lahuseid, millel on ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning mis sellepärast kujutavad endast sama toodet. Vaatlusalune toode kuulub CN-koodi 3102 80 00 alla.

2.   Samasugune toode

| (12) | Kõnealune läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas esialgse uurimise järeldusi, et UAN on puhas tooraine ning selle kvaliteet ja füüsikalised põhiomadused on identsed, olenemata päritoluriigist. Tehti kindlaks, et UANi lahustel, mida taotleja Venemaal tootis ja Venemaa siseturul müüs ning ekspordi puudumisel Euroopa Ühendusse Ameerika Ühendiriikidesse eksportis, olid samad põhilised füüsikalis-keemilised omadused ning peamiselt sama kasutusotstarve. Seetõttu käsitletakse neid tooteid vastavalt algmääruse artikli 1 lõikele 4 samasuguste toodetena. Kuna käesolev läbivaatamine piirdus taotlejaga seotud dumpingu uurimisega, ei tehtud selles järeldusi ühenduse tööstusharu poolt toodetava ja ühenduse turul müüdava toote kohta. |
| --- | --- |

(12)

Kõnealune läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas esialgse uurimise järeldusi, et UAN on puhas tooraine ning selle kvaliteet ja füüsikalised põhiomadused on identsed, olenemata päritoluriigist. Tehti kindlaks, et UANi lahustel, mida taotleja Venemaal tootis ja Venemaa siseturul müüs ning ekspordi puudumisel Euroopa Ühendusse Ameerika Ühendiriikidesse eksportis, olid samad põhilised füüsikalis-keemilised omadused ning peamiselt sama kasutusotstarve. Seetõttu käsitletakse neid tooteid vastavalt algmääruse artikli 1 lõikele 4 samasuguste toodetena. Kuna käesolev läbivaatamine piirdus taotlejaga seotud dumpingu uurimisega, ei tehtud selles järeldusi ühenduse tööstusharu poolt toodetava ja ühenduse turul müüdava toote kohta.

C.   UURIMISE TULEMUSED

1.   Sissejuhatavad märkused

| (13) | Algatamisteates märgiti, et kuna taotlejal ei olnud läbivaatamise uurimisperioodil UANi Euroopa Ühendusse eksportimisest tulenevat käivet, kontrolliti käesoleva uurimise käigus kõigepealt seda, millisel määral tuleks kasutada kolmandasse riiki eksportimise hindasid, kui otsustatakse, kas kehtivate meetmete määramise alus on muutunud ning kas see muutus on püsiv. |
| --- | --- |

(13)

Algatamisteates märgiti, et kuna taotlejal ei olnud läbivaatamise uurimisperioodil UANi Euroopa Ühendusse eksportimisest tulenevat käivet, kontrolliti käesoleva uurimise käigus kõigepealt seda, millisel määral tuleks kasutada kolmandasse riiki eksportimise hindasid, kui otsustatakse, kas kehtivate meetmete määramise alus on muutunud ning kas see muutus on püsiv.

| (14) | Taotleja esitas tõendeid selle kohta, et läbivaatamise uurimisperioodi vältel ei saanud kehtivate tollimaksude tõttu toodet ekspordiks ühenduse turule müüa. Taotleja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et Ameerika Ühendriikidesse (tüüpiline kolmas turg) eksportimise hindade suhtes ei kohaldatud üldse dumpingut või kohaldati seda määral, mis oli madalam Euroopa Ühendusse eksportimisele kehtestatud dumpingumarginaalist, ning et USA ekspordihindade kasutamine oli asjakohane. Põhjenduses 43 ja järgmistes põhjendustes esitatud põhjustele toetudes jõuti järeldusele, et hinnad eksportimisel kolmandasse riiki ehk Ameerika Ühendriikidesse olid asjakohased, sest USA turg oli võrreldav ühenduse turuga ja oli seega tüüpiline. |
| --- | --- |

(14)

Taotleja esitas tõendeid selle kohta, et läbivaatamise uurimisperioodi vältel ei saanud kehtivate tollimaksude tõttu toodet ekspordiks ühenduse turule müüa. Taotleja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et Ameerika Ühendriikidesse (tüüpiline kolmas turg) eksportimise hindade suhtes ei kohaldatud üldse dumpingut või kohaldati seda määral, mis oli madalam Euroopa Ühendusse eksportimisele kehtestatud dumpingumarginaalist, ning et USA ekspordihindade kasutamine oli asjakohane. Põhjenduses 43 ja järgmistes põhjendustes esitatud põhjustele toetudes jõuti järeldusele, et hinnad eksportimisel kolmandasse riiki ehk Ameerika Ühendriikidesse olid asjakohased, sest USA turg oli võrreldav ühenduse turuga ja oli seega tüüpiline.

| (15) | Märgitakse, et osaliselt on praegu kohaldatavate meetmete aluseks ka teave, mis ei ole seotud vaatlusaluse toote valmistamise ja müügiga taotleja poolt, sest kõnealuse läbivaatamise uurimisperioodi kestel oli kättesaadav taotleja andmete kohast normaalväärtust ja tema ekspordihindu (ehkki seoses eksportimisega kolmanda riigi turule) sisaldav kontrollitud teave. Sellest tulenevalt järeldati, et käesoleva läbivaatamise uurimisperioodi jooksul tuvastatud dumpingumarginaal kajastas taotleja olukorda läbivaatamise uurimisperioodi ajal korrektsemalt kui kehtivad meetmed. |
| --- | --- |

(15)

Märgitakse, et osaliselt on praegu kohaldatavate meetmete aluseks ka teave, mis ei ole seotud vaatlusaluse toote valmistamise ja müügiga taotleja poolt, sest kõnealuse läbivaatamise uurimisperioodi kestel oli kättesaadav taotleja andmete kohast normaalväärtust ja tema ekspordihindu (ehkki seoses eksportimisega kolmanda riigi turule) sisaldav kontrollitud teave. Sellest tulenevalt järeldati, et käesoleva läbivaatamise uurimisperioodi jooksul tuvastatud dumpingumarginaal kajastas taotleja olukorda läbivaatamise uurimisperioodi ajal korrektsemalt kui kehtivad meetmed.

| (16) | Samuti tõdeti, et dumpinguvastase tollimaksuga maksustamise eesmärk ei ole ühenduse turu sulgemine kolmanda riigi impordile, vaid võrdsete võimaluste taastamine. |
| --- | --- |

(16)

Samuti tõdeti, et dumpinguvastase tollimaksuga maksustamise eesmärk ei ole ühenduse turu sulgemine kolmanda riigi impordile, vaid võrdsete võimaluste taastamine.

| (17) | Eespool kirjeldatud konkreetseid asjaolusid arvestades jõuti järeldusele, et dumpingumarginaali arvutamine taotleja müügihindade põhjal, mida see kasutas läbivaatamise uurimisperioodi vältel Ameerika Ühendriikidesse eksportimisel, on asjakohane. |
| --- | --- |

(17)

Eespool kirjeldatud konkreetseid asjaolusid arvestades jõuti järeldusele, et dumpingumarginaali arvutamine taotleja müügihindade põhjal, mida see kasutas läbivaatamise uurimisperioodi vältel Ameerika Ühendriikidesse eksportimisel, on asjakohane.

2.   Normaalväärtus

| (18) | Normaalväärtuse määramisel kontrolliti kõigepealt algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt taotleja omamaise müügi tüüpilisust. Kuna taotlejal ei olnud läbivaatamise uurimisperioodi jooksul UANi Euroopa Ühendusse eksportimisest tulenevat käivet, võrreldi tema omamaist müüki UANi kogu ekspordiga Ameerika Ühendriikidesse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 saab omamaist müüki pidada tüüpiliseks juhul, kui selle kogumaht moodustab 5 % või rohkem vastava toote ekspordi (käesoleval juhul Ameerika Ühendriikidesse) kogumahust. Uurimisel ilmnes, et taotleja UANi müügimahud siseturul ei olnud tüüpilised. |
| --- | --- |

(18)

Normaalväärtuse määramisel kontrolliti kõigepealt algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt taotleja omamaise müügi tüüpilisust. Kuna taotlejal ei olnud läbivaatamise uurimisperioodi jooksul UANi Euroopa Ühendusse eksportimisest tulenevat käivet, võrreldi tema omamaist müüki UANi kogu ekspordiga Ameerika Ühendriikidesse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 saab omamaist müüki pidada tüüpiliseks juhul, kui selle kogumaht moodustab 5 % või rohkem vastava toote ekspordi (käesoleval juhul Ameerika Ühendriikidesse) kogumahust. Uurimisel ilmnes, et taotleja UANi müügimahud siseturul ei olnud tüüpilised.

| (19) | Seega ei saanud normaalväärtuse aluseks võtta taotleja müügihinda omamaisel turul ja normaalväärtus arvutati välja taotleja tootmiskulude alusel, lisades põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistliku kasumi vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6. |
| --- | --- |

(19)

Seega ei saanud normaalväärtuse aluseks võtta taotleja müügihinda omamaisel turul ja normaalväärtus arvutati välja taotleja tootmiskulude alusel, lisades põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistliku kasumi vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6.

| (20) | Tootmiskuludega seoses märgitakse, et gaasikulud kujutavad endast tootmiskulude suurimat osa ning moodustavad olulise osa tootmise kogukuludest. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 kontrolliti, kas vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulud on taotleja raamatupidamises mõistlikult kajastatud. |
| --- | --- |

(20)

Tootmiskuludega seoses märgitakse, et gaasikulud kujutavad endast tootmiskulude suurimat osa ning moodustavad olulise osa tootmise kogukuludest. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 kontrolliti, kas vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulud on taotleja raamatupidamises mõistlikult kajastatud.

| (21) | Rahvusvaheliselt tunnustatud energiaturgude allikates avaldatud andmete põhjal tehti kindlaks, et taotluse esitaja makstud hind oli ebanormaalselt madal. Näiteks võib tuua, et see moodustas Venemaa maagaasi ekspordihinnast ühe neljandiku kuni ühe viiendiku. Seejuures näitavad kõik kättesaadavad andmed, et Venemaa omamaiseid gaasihinnad olid reguleeritud hinnad, jäädes tunduvalt madalamaks maagaasi hindadest reguleerimata turgudel. Kuna gaasikulud ei kajastunud mõistlikult taotleja raamatupidamises, tuli neid vastavalt korrigeerida. Kuna ei olnud võimalik leida Venemaa omamaise turu moonutamata gaasihinda, ning vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5, tuli gaasi hinna kindlakstegemiseks võtta „mõni muu mõistlik alus, sealhulgas teave teiste tüüpiliste turgude kohta”. |
| --- | --- |

(21)

Rahvusvaheliselt tunnustatud energiaturgude allikates avaldatud andmete põhjal tehti kindlaks, et taotluse esitaja makstud hind oli ebanormaalselt madal. Näiteks võib tuua, et see moodustas Venemaa maagaasi ekspordihinnast ühe neljandiku kuni ühe viiendiku. Seejuures näitavad kõik kättesaadavad andmed, et Venemaa omamaiseid gaasihinnad olid reguleeritud hinnad, jäädes tunduvalt madalamaks maagaasi hindadest reguleerimata turgudel. Kuna gaasikulud ei kajastunud mõistlikult taotleja raamatupidamises, tuli neid vastavalt korrigeerida. Kuna ei olnud võimalik leida Venemaa omamaise turu moonutamata gaasihinda, ning vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5, tuli gaasi hinna kindlakstegemiseks võtta „mõni muu mõistlik alus, sealhulgas teave teiste tüüpiliste turgude kohta”.

| (22) | Korrigeeritud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus) ilma transpordikuludeta, ning seda korrigeeriti kohalike jaotuskulude kajastamiseks. Waidhausi – peamist sõlmpunkti Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on suurim Vene gaasi turg ja mille hinnad kajastavad mõistlikult kulusid – võib käsitleda kui tüüpilist turgu algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(22)

Korrigeeritud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus) ilma transpordikuludeta, ning seda korrigeeriti kohalike jaotuskulude kajastamiseks. Waidhausi – peamist sõlmpunkti Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on suurim Vene gaasi turg ja mille hinnad kajastavad mõistlikult kulusid – võib käsitleda kui tüüpilist turgu algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses.

| (23) | Pärast avalikustamist kaebas taotleja, et iga korrektsioon tema omamaise turu gaasihinnas oleks õigustamatu, ning väitis, et tema raamatupidamisdokumendid kajastavad täielikult samasuguse toote valmistamise ja müügiga seotud kulusid päritoluriigis. Oma kaebust põhjendades esitas taotleja sõltumatu konsultatsioonifirma uuringu, milles kinnitatakse, et taotleja on maksnud gaasi eest hinda, mis kajastab täielikult gaasitarnija kulusid gaasi tootmisel ja müügil. Kõigepealt tuleb märkida, et nagu uuringus osutatud, on võrdluses kasutatud gaasiga ja gaasi taotlejale tarnimisega seotud kulud hinnangulised, mitte läbivaatamise uurimisperioodil vältel tekkinud tegelikud kulud. Samuti ei ole selge, kas sel viisil arvutatud kulud kajastavad kõiki algmääruses sätestatud kulusid, st hõlmavad täielikult tootmiskulusid ning kõiki gaasi tootmise ja müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskulusid. Lisaks märgitakse, et käesoleva menetluse raames ei kontrollita kättesaadavat teavet gaasitarnijate kulude kohta. |
| --- | --- |

(23)

Pärast avalikustamist kaebas taotleja, et iga korrektsioon tema omamaise turu gaasihinnas oleks õigustamatu, ning väitis, et tema raamatupidamisdokumendid kajastavad täielikult samasuguse toote valmistamise ja müügiga seotud kulusid päritoluriigis. Oma kaebust põhjendades esitas taotleja sõltumatu konsultatsioonifirma uuringu, milles kinnitatakse, et taotleja on maksnud gaasi eest hinda, mis kajastab täielikult gaasitarnija kulusid gaasi tootmisel ja müügil. Kõigepealt tuleb märkida, et nagu uuringus osutatud, on võrdluses kasutatud gaasiga ja gaasi taotlejale tarnimisega seotud kulud hinnangulised, mitte läbivaatamise uurimisperioodil vältel tekkinud tegelikud kulud. Samuti ei ole selge, kas sel viisil arvutatud kulud kajastavad kõiki algmääruses sätestatud kulusid, st hõlmavad täielikult tootmiskulusid ning kõiki gaasi tootmise ja müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskulusid. Lisaks märgitakse, et käesoleva menetluse raames ei kontrollita kättesaadavat teavet gaasitarnijate kulude kohta.

| (24) | Komisjon on seisukohal, et mingil juhul ei saa seda üksikfakti, et hind, mida tarnija kliendilt gaasi eest küsis, kattis kõik tema kulud, pidada algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaseks kriteeriumiks, mille põhjal saab kindlaks teha, kas samasuguse toote toomiskulud, nii nagu need on äriühingu raamatupidamises kirjendatud, kajastavad mõistlikult uuritava toote tootmis- ja müügikulusid. Põhjenduses 21 esitatud põhjustel leiti, et antud juhul see nii ei olnud. Taotleja ei võtnud arvesse ilmselgelt olulist erinevust ühelt poolt gaasi eest Venemaa siseturul makstud hinna ja Venemaa maagaasi ekspordihinna ning teiselt poolt selle eest ühenduse tootjate poolt makstud hinna vahel. Samuti ei võtnud ta arvesse tõsiasja, et Venemaal olid maagaasi siseturuhinnad reguleeritud ning seega ei saa öelda, et need kajastaksid mõistlikult moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda. Seetõttu on isegi juhul, kui taotleja makstud gaasihind kattis tarnija tooteühiku tootmis- ja müügihinna, see väide vähetähtis, sest gaasi turuhind ei ole alati tootmis- ja müügikuludega otseselt seotud. Nagu põhjenduses 21 on selgitatud, on hind, millega taotleja läbivaatamise uurimisperioodil gaasi ostis, endiselt riiklikult reguleeritud ja oluliselt madalam reguleerimata turgude hinnatasemest. Kõnealune väide tuli seetõttu tagasi lükata. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon on seisukohal, et mingil juhul ei saa seda üksikfakti, et hind, mida tarnija kliendilt gaasi eest küsis, kattis kõik tema kulud, pidada algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaseks kriteeriumiks, mille põhjal saab kindlaks teha, kas samasuguse toote toomiskulud, nii nagu need on äriühingu raamatupidamises kirjendatud, kajastavad mõistlikult uuritava toote tootmis- ja müügikulusid. Põhjenduses 21 esitatud põhjustel leiti, et antud juhul see nii ei olnud. Taotleja ei võtnud arvesse ilmselgelt olulist erinevust ühelt poolt gaasi eest Venemaa siseturul makstud hinna ja Venemaa maagaasi ekspordihinna ning teiselt poolt selle eest ühenduse tootjate poolt makstud hinna vahel. Samuti ei võtnud ta arvesse tõsiasja, et Venemaal olid maagaasi siseturuhinnad reguleeritud ning seega ei saa öelda, et need kajastaksid mõistlikult moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda. Seetõttu on isegi juhul, kui taotleja makstud gaasihind kattis tarnija tooteühiku tootmis- ja müügihinna, see väide vähetähtis, sest gaasi turuhind ei ole alati tootmis- ja müügikuludega otseselt seotud. Nagu põhjenduses 21 on selgitatud, on hind, millega taotleja läbivaatamise uurimisperioodil gaasi ostis, endiselt riiklikult reguleeritud ja oluliselt madalam reguleerimata turgude hinnatasemest. Kõnealune väide tuli seetõttu tagasi lükata.

| (25) | Lisaks väitis taotleja, et gaasi osas korrektsiooni tehes kasutati normaalväärtuse määramisel tegelikult selliseid meetodeid, mida algmääruses ette ei nähta. Seega kui siseturu gaasikulud asendatakse kuludega, mille arvutamist on kirjeldatud põhjenduses 22, ja võetakse arvesse tõsiasja, et need kulud moodustavad olulise osa samasuguse toote üldkuludest ja seega ka saadud normaalväärtusest, tuleks normaalväärtus tegelikult määrata kolmanda „tüüpilise” turu andmete põhjal. Seoses sellega väitis taotleja, et turumajandusega riikide jaoks nähakse algmääruses ette üksnes järgmised normaalväärtuse määramise meetodid: i) samasuguse toote omamaise hinna alusel, mis on kujunenud tavapärase kaubandustegevuse käigus, või kui müük ei toimu tavapärase kaubandustegevuse käigus, siis ii) päritoluriigi tootmiskulude alusel (millele lisatakse põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumisumma) või iii) asjakohases kolmandas riigis kehtivate samasuguse toote tüüpiliste ekspordihindade alusel. Taotleja järeldas, et sellest lähtuvalt ei peaks normaalväärtus põhinema kolmandalt tüüpiliselt turult pärinevatel andmetel. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks väitis taotleja, et gaasi osas korrektsiooni tehes kasutati normaalväärtuse määramisel tegelikult selliseid meetodeid, mida algmääruses ette ei nähta. Seega kui siseturu gaasikulud asendatakse kuludega, mille arvutamist on kirjeldatud põhjenduses 22, ja võetakse arvesse tõsiasja, et need kulud moodustavad olulise osa samasuguse toote üldkuludest ja seega ka saadud normaalväärtusest, tuleks normaalväärtus tegelikult määrata kolmanda „tüüpilise” turu andmete põhjal. Seoses sellega väitis taotleja, et turumajandusega riikide jaoks nähakse algmääruses ette üksnes järgmised normaalväärtuse määramise meetodid: i) samasuguse toote omamaise hinna alusel, mis on kujunenud tavapärase kaubandustegevuse käigus, või kui müük ei toimu tavapärase kaubandustegevuse käigus, siis ii) päritoluriigi tootmiskulude alusel (millele lisatakse põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumisumma) või iii) asjakohases kolmandas riigis kehtivate samasuguse toote tüüpiliste ekspordihindade alusel. Taotleja järeldas, et sellest lähtuvalt ei peaks normaalväärtus põhinema kolmandalt tüüpiliselt turult pärinevatel andmetel.

| (26) | Sellega seoses ja nagu on rõhutatud ka põhjendustes 18 kuni 42, märgitakse kõigepealt, et normaalväärtus määrati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetes 1 kuni 6 kirjeldatud meetoditega. Et teha kindlaks, kas omamaine müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus ja hinnast tulenevalt, st kas see oli tulutoov, tuleb kõigepealt välja selgitada, kas taotleja kulud on algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses usaldusväärselt välja arvutatud. Üksnes pärast kulude usaldusväärsuse väljaselgitamist võib otsustada, milliseid meetodeid tuleks kasutada normaalväärtuse määramiseks. Seepärast on vale väita, et kulude usaldusväärsuse kindlakstegemiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 kasutati uut normaalväärtuse määramise meetodit. Sellest tulenevalt lükati taotleja väited tagasi. |
| --- | --- |

(26)

Sellega seoses ja nagu on rõhutatud ka põhjendustes 18 kuni 42, märgitakse kõigepealt, et normaalväärtus määrati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetes 1 kuni 6 kirjeldatud meetoditega. Et teha kindlaks, kas omamaine müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus ja hinnast tulenevalt, st kas see oli tulutoov, tuleb kõigepealt välja selgitada, kas taotleja kulud on algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses usaldusväärselt välja arvutatud. Üksnes pärast kulude usaldusväärsuse väljaselgitamist võib otsustada, milliseid meetodeid tuleks kasutada normaalväärtuse määramiseks. Seepärast on vale väita, et kulude usaldusväärsuse kindlakstegemiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 kasutati uut normaalväärtuse määramise meetodit. Sellest tulenevalt lükati taotleja väited tagasi.

| (27) | Veel väitis taotleja, et isegi juhul, kui tuleb teha korrektsioon tema maagaasiga seotud omamaisel turul tehtud kulude suhtes, ei saa Waidhausis Venemaa maagaasi eest makstav hind olla usaldusväärne alus nimetatud korrigeerimisele, kuna see hind määratakse pikaajaliste gaasilepingute põhjal, mille hinnavalem on seotud naftatoodete hindadega, mitte aga kuludega, mis tekivad gaasi tootmisel ja Venemaal asuvale taotlejale tarnimisel. Lisaks väitis taotleja, et Waidhausis Venemaa gaasi eest makstav hind ei ole usaldusväärne seepärast, et seda mõjutab Saksamaa liiga kõrge ja võimalik, et ka siseturu konkurentsiväline hinnakujundus, mida on uurinud ka Saksamaa konkurentsiamet. |
| --- | --- |

(27)

Veel väitis taotleja, et isegi juhul, kui tuleb teha korrektsioon tema maagaasiga seotud omamaisel turul tehtud kulude suhtes, ei saa Waidhausis Venemaa maagaasi eest makstav hind olla usaldusväärne alus nimetatud korrigeerimisele, kuna see hind määratakse pikaajaliste gaasilepingute põhjal, mille hinnavalem on seotud naftatoodete hindadega, mitte aga kuludega, mis tekivad gaasi tootmisel ja Venemaal asuvale taotlejale tarnimisel. Lisaks väitis taotleja, et Waidhausis Venemaa gaasi eest makstav hind ei ole usaldusväärne seepärast, et seda mõjutab Saksamaa liiga kõrge ja võimalik, et ka siseturu konkurentsiväline hinnakujundus, mida on uurinud ka Saksamaa konkurentsiamet.

| (28) | Kõigepealt märgitakse, et üheks peamiseks kriteeriumiks gaasi hinna määramise aluse valimisel oli see, et need kajastaksid mõistlikult moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda. Seda, et Waidhausi hinnad vastavad nimetatud tingimusele, ei ole vaidlustatud. Kuna kõige suurem osa Venemaalt tulevast gaasist imporditakse Waidhausi sõlmpunkti kaudu, on kõnealuse korrektsiooni tegemine sealse hinna alusel asjakohane. Sellest lähtuvalt loeti Waidhaus tüüpiliseks turuks ja gaasikulude määramise mõistlikuks aluseks algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses. Teiseks, nagu on märgitud põhjenduses 24, kui hind kajastab mõistlikult moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda, on selle kulupõhisus väheoluline. Waidhausi kaudu imporditud gaasi hinna puhul ei ole täheldatud riigi sekkumist hinnakujundusse ning seega on sellest tingimusest kinni peetud. Seoses kaebusega gaasi hinna siseriikliku konkurentsivälise kujundamise kohta Saksamaal märgitakse, et Bundeskartellamti uurimine, millele taotleja viitas, jätkub, ning järeldusi ei ole veel tehtud. Pealegi käsitleb nimetatud uurimine Saksamaa peamiste gaasi edasimüüjate gaasihinda Saksamaa siseturul, mitte aga Venemaalt imporditud gaasi müügihinda. Vastupidiselt taotleja väidetele ei ole need kaks hinda alati seotud, sest gaasi edasimüüjate ja nende klientide majanduslikud huvid on selgelt vastupidised. Seega võib oletada, et edasimüüja soovib hoida edasimüügihinna võimalikult kõrge, samal ajal on talle aga majanduslikult kasulik võimalikult madal ostuhind, et saada maksimaalset kasumit. Taotleja väide, et Saksamaa turgu valitsevatel operaatoritel puudub stiimul pidada Waidhausis läbirääkimisi Venemaalt imporditud gaasi madalate hindade üle, on pelgalt oletus, millel ei ole faktilist tagapõhja. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(28)

Kõigepealt märgitakse, et üheks peamiseks kriteeriumiks gaasi hinna määramise aluse valimisel oli see, et need kajastaksid mõistlikult moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda. Seda, et Waidhausi hinnad vastavad nimetatud tingimusele, ei ole vaidlustatud. Kuna kõige suurem osa Venemaalt tulevast gaasist imporditakse Waidhausi sõlmpunkti kaudu, on kõnealuse korrektsiooni tegemine sealse hinna alusel asjakohane. Sellest lähtuvalt loeti Waidhaus tüüpiliseks turuks ja gaasikulude määramise mõistlikuks aluseks algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses. Teiseks, nagu on märgitud põhjenduses 24, kui hind kajastab mõistlikult moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda, on selle kulupõhisus väheoluline. Waidhausi kaudu imporditud gaasi hinna puhul ei ole täheldatud riigi sekkumist hinnakujundusse ning seega on sellest tingimusest kinni peetud. Seoses kaebusega gaasi hinna siseriikliku konkurentsivälise kujundamise kohta Saksamaal märgitakse, et Bundeskartellamti uurimine, millele taotleja viitas, jätkub, ning järeldusi ei ole veel tehtud. Pealegi käsitleb nimetatud uurimine Saksamaa peamiste gaasi edasimüüjate gaasihinda Saksamaa siseturul, mitte aga Venemaalt imporditud gaasi müügihinda. Vastupidiselt taotleja väidetele ei ole need kaks hinda alati seotud, sest gaasi edasimüüjate ja nende klientide majanduslikud huvid on selgelt vastupidised. Seega võib oletada, et edasimüüja soovib hoida edasimüügihinna võimalikult kõrge, samal ajal on talle aga majanduslikult kasulik võimalikult madal ostuhind, et saada maksimaalset kasumit. Taotleja väide, et Saksamaa turgu valitsevatel operaatoritel puudub stiimul pidada Waidhausis läbirääkimisi Venemaalt imporditud gaasi madalate hindade üle, on pelgalt oletus, millel ei ole faktilist tagapõhja. Seetõttu lükati need väited tagasi.

| (29) | Lisaks väitis taotleja, et kui tehakse korrektsioon tema maagaasiga seotud omamaisel turul tehtud kulude osas, siis peavad korrektsiooni aluseks olema Venemaal kättesaadavad reguleerimata gaasihinnad. Esiteks ei muuda asjaolu, et komisjon oleks võinud valida ka teistsuguse aluse, Waidhausi valimist valeks. Peamine kriteerium gaasi hinna määramise aluse valimisel oli see, et see kajastaks mõistlikult moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda. Seda, et Waidhausi hinnad vastavad nimetatud tingimusele, ei ole vaidlustatud. Teiseks näitab tõsiasi, et läbivaatamise uurimisperioodi vältel omamaisel turul reguleerimata hinnaga müüdud gaasi kogus oli väheoluline, ning et need hinnad olid märksa lähemal reguleeritud omamaistele hindadele kui vabalt määratud ekspordihindadele, veenvalt, et turul valitsevad reguleeritud hinnad olid reguleerimata hindu moonutanud. Seepärast ei saanud reguleerimata omamaiseid hindu kasutada. |
| --- | --- |

(29)

Lisaks väitis taotleja, et kui tehakse korrektsioon tema maagaasiga seotud omamaisel turul tehtud kulude osas, siis peavad korrektsiooni aluseks olema Venemaal kättesaadavad reguleerimata gaasihinnad. Esiteks ei muuda asjaolu, et komisjon oleks võinud valida ka teistsuguse aluse, Waidhausi valimist valeks. Peamine kriteerium gaasi hinna määramise aluse valimisel oli see, et see kajastaks mõistlikult moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda. Seda, et Waidhausi hinnad vastavad nimetatud tingimusele, ei ole vaidlustatud. Teiseks näitab tõsiasi, et läbivaatamise uurimisperioodi vältel omamaisel turul reguleerimata hinnaga müüdud gaasi kogus oli väheoluline, ning et need hinnad olid märksa lähemal reguleeritud omamaistele hindadele kui vabalt määratud ekspordihindadele, veenvalt, et turul valitsevad reguleeritud hinnad olid reguleerimata hindu moonutanud. Seepärast ei saanud reguleerimata omamaiseid hindu kasutada.

| (30) | Lisaks väitis taotleja, et maagaasi riiklikult reguleeritud omamaised hinnad kasvavad Venemaal pidevalt, ulatudes gaasitootmise kulusid katvale tasemele. Seepärast ei saa siseturuhinda pidada konkurentsiväliseks ega ebamõistlikult madalaks. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks väitis taotleja, et maagaasi riiklikult reguleeritud omamaised hinnad kasvavad Venemaal pidevalt, ulatudes gaasitootmise kulusid katvale tasemele. Seepärast ei saa siseturuhinda pidada konkurentsiväliseks ega ebamõistlikult madalaks.

| (31) | See väide ei ole põhjendatud, sest tüüpilise turu korrektse valiku puhul ei ole määrav hinna tulutoovuse nõue vaid see, et see kajastaks mõistlikult moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda, nagu on selgitatud põhjenduses 29. See ei kehti riiklikult reguleeritud hindade puhul. Ka on see väide vastuolus Venemaa gaasitarnija avaldatud teadaandega (mida kinnitavad ka tema avaldatud auditeeritud majandusaasta aruanded) selle kohta, et Venemaa omamaise gaasi hind ei kata tootmis-, transpordi- ja müügikulusid. Sellepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(31)

See väide ei ole põhjendatud, sest tüüpilise turu korrektse valiku puhul ei ole määrav hinna tulutoovuse nõue vaid see, et see kajastaks mõistlikult moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda, nagu on selgitatud põhjenduses 29. See ei kehti riiklikult reguleeritud hindade puhul. Ka on see väide vastuolus Venemaa gaasitarnija avaldatud teadaandega (mida kinnitavad ka tema avaldatud auditeeritud majandusaasta aruanded) selle kohta, et Venemaa omamaise gaasi hind ei kata tootmis-, transpordi- ja müügikulusid. Sellepärast lükati see väide tagasi.

| (32) | Veel tegi taotleja ettepaneku kasutada korrektsiooni alternatiivse alusena Venemaa naaberturgudele eksportimise hinda, kuid seejuures ei esitanud ta täiendavat teavet ega tõendeid selliste turgude kohta. Järeldati, et hinnad, millega Venemaa eksportis gaasi Baltimaadesse, kust oli võimalik saada mõningast hinnateavet, ei olnud piisavalt tüüpilised, sest neisse riikidesse eksporditud kogused olid suhteliselt väikesed. Kuna vajalikud andmed transpordi- ja jaotuskulude kohta ei olnud kättesaadavad, siis ei olnud võimalik välja selgitada usaldusväärseid hindu Baltimaadesse eksportimisel. Seepärast ei saanud neid hindu korrektsiooni alusena kasutada. |
| --- | --- |

(32)

Veel tegi taotleja ettepaneku kasutada korrektsiooni alternatiivse alusena Venemaa naaberturgudele eksportimise hinda, kuid seejuures ei esitanud ta täiendavat teavet ega tõendeid selliste turgude kohta. Järeldati, et hinnad, millega Venemaa eksportis gaasi Baltimaadesse, kust oli võimalik saada mõningast hinnateavet, ei olnud piisavalt tüüpilised, sest neisse riikidesse eksporditud kogused olid suhteliselt väikesed. Kuna vajalikud andmed transpordi- ja jaotuskulude kohta ei olnud kättesaadavad, siis ei olnud võimalik välja selgitada usaldusväärseid hindu Baltimaadesse eksportimisel. Seepärast ei saanud neid hindu korrektsiooni alusena kasutada.

| (33) | Taotleja väitis, et alternatiiviks võiks olla see, et Waidhausi ekspordihinna kasutamisel oleks Waidhausi hinnast maha arvatud Venemaa eksporditollimaks (mida tuleb maksta kogu ekspordi eest), sest nimetatud maksukohustus ei ole tekkinud siseturul. |
| --- | --- |

(33)

Taotleja väitis, et alternatiiviks võiks olla see, et Waidhausi ekspordihinna kasutamisel oleks Waidhausi hinnast maha arvatud Venemaa eksporditollimaks (mida tuleb maksta kogu ekspordi eest), sest nimetatud maksukohustus ei ole tekkinud siseturul.

| (34) | Waidhausi (mis algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt on loetud tüüpiliseks turuks) turuhind on loomulikult ekspordimaksude järgne hind, mitte nimetatud maksude eelne hind. Ostja seisukohalt on oluline see hind, mis tal tuleb Waidhausis maksta, ja tema jaoks ei ole tähtis, kui suure protsendi sellest hinnast moodustab ekspordimaks ja kui suure protsendiosa saab gaasi tarnija. Teisalt püüab aga viimatinimetatu alati oma hinda maksimeerida ning küsib klientidelt kõrgeimat hinda, mida need on nõus maksma. Kuna see hind on alati tootmiskuludest tublisti kõrgem, võimaldades gaasitarnijal saada väga suurt kasumit, ei ole tema hinnakujunduse jaoks kõige olulisem mitte ekspordimaksu suurus vaid hind, mida kliendid on nõus talle maksma. Seepärast otsustati, et moonutamata turupõhine hind on ekspordimaksu sisaldav hind, mitte selle maksu eelne hind. Seetõttu lükati taotleja sellekohased väited tagasi. |
| --- | --- |

(34)

Waidhausi (mis algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt on loetud tüüpiliseks turuks) turuhind on loomulikult ekspordimaksude järgne hind, mitte nimetatud maksude eelne hind. Ostja seisukohalt on oluline see hind, mis tal tuleb Waidhausis maksta, ja tema jaoks ei ole tähtis, kui suure protsendi sellest hinnast moodustab ekspordimaks ja kui suure protsendiosa saab gaasi tarnija. Teisalt püüab aga viimatinimetatu alati oma hinda maksimeerida ning küsib klientidelt kõrgeimat hinda, mida need on nõus maksma. Kuna see hind on alati tootmiskuludest tublisti kõrgem, võimaldades gaasitarnijal saada väga suurt kasumit, ei ole tema hinnakujunduse jaoks kõige olulisem mitte ekspordimaksu suurus vaid hind, mida kliendid on nõus talle maksma. Seepärast otsustati, et moonutamata turupõhine hind on ekspordimaksu sisaldav hind, mitte selle maksu eelne hind. Seetõttu lükati taotleja sellekohased väited tagasi.

| (35) | Sellest lähtudes väitis taotleja ka seda, et kohaliku edasimüüja kasumimarginaali ei tuleks lisada Waidhausi ekspordihinnale, väites et edasimüüjate kasum on juba Waidhausi hinnale lisatud. Selle kohta väitis taotleja, et Venemaa kohalikud edasimüüjad on gaasitarnija tütarettevõtjad ning seega võib edasimüüjate kasumi lisamine kujutada topeltarvestust. Samuti väitis taotleja, et arvesse tuleks võtta Venemaa loomulikku konkurentsieelist. Ta väitis, et kuna gaas on Venemaal laialdaselt kättesaadav, kuid ei ole seda ühenduses, oleks loomulik, et Venemaa omamaised hinnad on madalamad eksporditud gaasi hindadest, mida tuleks siseturul müüdava gaasi hinnas tehtava korrektsiooni määramisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(35)

Sellest lähtudes väitis taotleja ka seda, et kohaliku edasimüüja kasumimarginaali ei tuleks lisada Waidhausi ekspordihinnale, väites et edasimüüjate kasum on juba Waidhausi hinnale lisatud. Selle kohta väitis taotleja, et Venemaa kohalikud edasimüüjad on gaasitarnija tütarettevõtjad ning seega võib edasimüüjate kasumi lisamine kujutada topeltarvestust. Samuti väitis taotleja, et arvesse tuleks võtta Venemaa loomulikku konkurentsieelist. Ta väitis, et kuna gaas on Venemaal laialdaselt kättesaadav, kuid ei ole seda ühenduses, oleks loomulik, et Venemaa omamaised hinnad on madalamad eksporditud gaasi hindadest, mida tuleks siseturul müüdava gaasi hinnas tehtava korrektsiooni määramisel arvesse võtta.

| (36) | Esiteks tuleb märkida, et kohalike edasimüüjate kasumimarginaal ei sisalda mitte ainult nende ettevõtete kasumit, vaid ka nende kulusid maagaasi ostu ja edasimüügi vahel. |
| --- | --- |

(36)

Esiteks tuleb märkida, et kohalike edasimüüjate kasumimarginaal ei sisalda mitte ainult nende ettevõtete kasumit, vaid ka nende kulusid maagaasi ostu ja edasimüügi vahel.

| (37) | Teiseks ei saa seda väidet enam piisavalt kontrollida. See tuleneb asjaolust, et Venemaa gaasitarnija ja tema tütarettevõtjad ei olnud käesoleva uurimise objektiks ning seega puudub piisav teave organisatsiooni ja selle kulude struktuuri kohta. Samuti tuleb märkida, et Venemaa olukord, muu hulgas seoses gaasitarnija ja Venemaa valitsuse tihedate sidemetega, ei ole selles valdkonnas piisavalt läbipaistev, et võimaldada piisavat juurdepääsu vajalikele tõenditele. |
| --- | --- |

(37)

Teiseks ei saa seda väidet enam piisavalt kontrollida. See tuleneb asjaolust, et Venemaa gaasitarnija ja tema tütarettevõtjad ei olnud käesoleva uurimise objektiks ning seega puudub piisav teave organisatsiooni ja selle kulude struktuuri kohta. Samuti tuleb märkida, et Venemaa olukord, muu hulgas seoses gaasitarnija ja Venemaa valitsuse tihedate sidemetega, ei ole selles valdkonnas piisavalt läbipaistev, et võimaldada piisavat juurdepääsu vajalikele tõenditele.

| (38) | Lisaks ei suutnud taotleja, kellel lasub tõendamiskoormus, anda täiendavat teavet ega tõendeid selle kohta, kas ja millises ulatuses olid jaotuskulud juba Waidhausi hinna sisse arvatud. Siiski, kuna omamaised kliendid ostsid gaasi kohalikelt tarnijatelt, tuli eeldada, et nad peaksid tasuma kohalikud jaotuskulud, mis korrigeerimata Waidhausi hinnas ei sisaldu. Seega tuleb uurimise praeguses etapis märkida, et korrektsioon oli õigustatud ja seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(38)

Lisaks ei suutnud taotleja, kellel lasub tõendamiskoormus, anda täiendavat teavet ega tõendeid selle kohta, kas ja millises ulatuses olid jaotuskulud juba Waidhausi hinna sisse arvatud. Siiski, kuna omamaised kliendid ostsid gaasi kohalikelt tarnijatelt, tuli eeldada, et nad peaksid tasuma kohalikud jaotuskulud, mis korrigeerimata Waidhausi hinnas ei sisaldu. Seega tuleb uurimise praeguses etapis märkida, et korrektsioon oli õigustatud ja seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (39) | Siiski arvestasid ühenduse institutsioonid ka seda, et kõnealuse korrektsiooni mõju dumpingumarginaali arvutamisele võib olla märkimisväärne. Seega, arvestades põhjenduses 37 kirjeldatud konkreetset olukorda leiti, et kui taotleja esitab piisavad kontrollitavad tõendid, võib komisjon kaaluda sellekohase uurimise uuesti algatamist. |
| --- | --- |

(39)

Siiski arvestasid ühenduse institutsioonid ka seda, et kõnealuse korrektsiooni mõju dumpingumarginaali arvutamisele võib olla märkimisväärne. Seega, arvestades põhjenduses 37 kirjeldatud konkreetset olukorda leiti, et kui taotleja esitab piisavad kontrollitavad tõendid, võib komisjon kaaluda sellekohase uurimise uuesti algatamist.

| (40) | Mis puudutab väidetavaid konkurentsieeliseid seoses maagaasi kättesaadavusega Venemaal, tuleb märkida, et nagu on välja toodud põhjenduses 28, oli peamine kriteerium Waidhausi hindade valikul gaasi hinna määramise aluseks see, et need kajastavad mõistlikult moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda. Omamaisel turul valitsevad tingimused ei ole selles olukorras olulised. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(40)

Mis puudutab väidetavaid konkurentsieeliseid seoses maagaasi kättesaadavusega Venemaal, tuleb märkida, et nagu on välja toodud põhjenduses 28, oli peamine kriteerium Waidhausi hindade valikul gaasi hinna määramise aluseks see, et need kajastavad mõistlikult moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda. Omamaisel turul valitsevad tingimused ei ole selles olukorras olulised. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (41) | Müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit ei olnud võimalik algmääruse artikli 2 lõike 6 esimese lause alusel määrata, sest pärast põhjenduses 22 osutatud gaasihinna korrigeerimist ei sisaldanud taotleja tavapärane kaubandustegevus kõnealuse toote tüüpilist omamaist müüki kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 4. Ei olnud võimalik kohaldada algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a, kuna uurimise alla kuulub üksnes taotleja. Ka artikli 2 lõike 6 punkti b ei saanud kohaldada, sest samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate toodete jaoks on maagaas samamoodi kõige olulisem tooraine ja seetõttu oleks põhjenduses 21 märgitud põhjustel pidanud üsna tõenäoliselt korrigeerima ka tootmiskulusid. Käesoleva vahepealse läbivaatamise raames ei olnud võimalik saada teavet, mis on vajalik sellise korrektsiooni nõuetekohaseks koguseliseks määratlemiseks ning müügi-, üld- ja halduskulude ning asjakohaste kasumimarginaalide tuvastamiseks, kui neid tooteid müüakse pärast nimetatud korrektsiooni tegemist. Seepärast määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt mõistliku meetodi abil. |
| --- | --- |

(41)

Müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit ei olnud võimalik algmääruse artikli 2 lõike 6 esimese lause alusel määrata, sest pärast põhjenduses 22 osutatud gaasihinna korrigeerimist ei sisaldanud taotleja tavapärane kaubandustegevus kõnealuse toote tüüpilist omamaist müüki kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 4. Ei olnud võimalik kohaldada algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a, kuna uurimise alla kuulub üksnes taotleja. Ka artikli 2 lõike 6 punkti b ei saanud kohaldada, sest samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate toodete jaoks on maagaas samamoodi kõige olulisem tooraine ja seetõttu oleks põhjenduses 21 märgitud põhjustel pidanud üsna tõenäoliselt korrigeerima ka tootmiskulusid. Käesoleva vahepealse läbivaatamise raames ei olnud võimalik saada teavet, mis on vajalik sellise korrektsiooni nõuetekohaseks koguseliseks määratlemiseks ning müügi-, üld- ja halduskulude ning asjakohaste kasumimarginaalide tuvastamiseks, kui neid tooteid müüakse pärast nimetatud korrektsiooni tegemist. Seepärast määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt mõistliku meetodi abil.

| (42) | Sellega seoses hinnati avalikult kättesaadavat teavet lämmastikväetiste ärisektoris tegutsevate suuremate äriühingute kohta. Tehti kindlaks, et käesolevas uurimises on kõige asjakohasem kasutada vastavaid andmeid Põhja-Ameerika (Ameerika Ühendriikide ja Kanada) tootjatelt, sest kõnealuses piirkonnas on äriühingute kohta, kelle aktsiate või osadega kaubeldakse börsil, laialdaselt saadaval usaldusväärset ja terviklikku avalikku finantsteavet. Lisaks oli Põhja-Ameerikas arvestatav siseturu müügimaht ja küllaltki tugev konkurents nii omamaiste kui ka välisriikide äriühingute vahel. Seepärast võeti müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi määramisel aluseks kolme sellise Põhja-Ameerika tootja kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum, kes leiti kuuluvat väetisesektori suurimate äriühingute hulka, arvestades nende sama kategooria toodete (lämmastikväetised) müügikäivet Põhja-Ameerikas. Kõnealust kolme tootjat käsitleti kui lämmastikväetiseäri tüüpilisi tootjaid (keskmiselt üle 78,15 % äriühingu/ärisegmendi käibest) ning nende müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit käsitleti kui kõnealuses ärisegmendis edukalt tegutsevate tootjate puhul tüüpilisi. Lisaks ei viita miski sellele, et nii määratud kasumimäär ületaks Venemaa tootjate tavalist kasumit sama üldkategooria toodete müügist Venemaa turul. |
| --- | --- |

(42)

Sellega seoses hinnati avalikult kättesaadavat teavet lämmastikväetiste ärisektoris tegutsevate suuremate äriühingute kohta. Tehti kindlaks, et käesolevas uurimises on kõige asjakohasem kasutada vastavaid andmeid Põhja-Ameerika (Ameerika Ühendriikide ja Kanada) tootjatelt, sest kõnealuses piirkonnas on äriühingute kohta, kelle aktsiate või osadega kaubeldakse börsil, laialdaselt saadaval usaldusväärset ja terviklikku avalikku finantsteavet. Lisaks oli Põhja-Ameerikas arvestatav siseturu müügimaht ja küllaltki tugev konkurents nii omamaiste kui ka välisriikide äriühingute vahel. Seepärast võeti müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi määramisel aluseks kolme sellise Põhja-Ameerika tootja kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum, kes leiti kuuluvat väetisesektori suurimate äriühingute hulka, arvestades nende sama kategooria toodete (lämmastikväetised) müügikäivet Põhja-Ameerikas. Kõnealust kolme tootjat käsitleti kui lämmastikväetiseäri tüüpilisi tootjaid (keskmiselt üle 78,15 % äriühingu/ärisegmendi käibest) ning nende müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit käsitleti kui kõnealuses ärisegmendis edukalt tegutsevate tootjate puhul tüüpilisi. Lisaks ei viita miski sellele, et nii määratud kasumimäär ületaks Venemaa tootjate tavalist kasumit sama üldkategooria toodete müügist Venemaa turul.

3.   Ekspordihind

| (43) | Nagu on osutatud põhjenduses 13, puudus taotlejal läbivaatamise uurimisperioodil UANi Euroopa Ühendusse eksportimisest tulenev käive. Dumpingumarginaali väljaarvutamisel peeti põhjendustes 14 kuni 17 osutatud põhjustel otstarbekaks kontrollida taotleja hinnakäitumist muudel eksporditurgudel. Algatamisteates nimetati Ameerika Ühendriike kui sobivat võrdlusturgu, kuna see oli taotleja tähtsaim eksporditurg, mis moodustas läbivaatamise uurimisperioodi vältel rohkem kui 70 % taotleja ekspordimahust. |
| --- | --- |

(43)

Nagu on osutatud põhjenduses 13, puudus taotlejal läbivaatamise uurimisperioodil UANi Euroopa Ühendusse eksportimisest tulenev käive. Dumpingumarginaali väljaarvutamisel peeti põhjendustes 14 kuni 17 osutatud põhjustel otstarbekaks kontrollida taotleja hinnakäitumist muudel eksporditurgudel. Algatamisteates nimetati Ameerika Ühendriike kui sobivat võrdlusturgu, kuna see oli taotleja tähtsaim eksporditurg, mis moodustas läbivaatamise uurimisperioodi vältel rohkem kui 70 % taotleja ekspordimahust.

| (44) | Ükski huvitatud isik ei kommenteerinud Ameerika Ühendriikide valimist kõige sobivamaks võrdlusturuks. Uurimine kinnitas, et Ameerika Ühendriikide UANi turg on võrdlemiseks kõige asjakohasem, sest Euroopa Ühendus ja Ameerika Ühendriigid esindavad kahte peamist UANi turgu maailmas, mis on võrreldavad nii mahu kui ka hindade osas. |
| --- | --- |

(44)

Ükski huvitatud isik ei kommenteerinud Ameerika Ühendriikide valimist kõige sobivamaks võrdlusturuks. Uurimine kinnitas, et Ameerika Ühendriikide UANi turg on võrdlemiseks kõige asjakohasem, sest Euroopa Ühendus ja Ameerika Ühendriigid esindavad kahte peamist UANi turgu maailmas, mis on võrreldavad nii mahu kui ka hindade osas.

| (45) | Kuna taotleja eksportmüük Ameerika Ühendriikidesse toimus läbivaatamise uurimisperioodi vältel Šveitsis asuva sidusettevõtja kaudu, tuli ekspordihind määrata kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9. Ekspordihinna määramisel võeti aluseks hinnad, mida taotleja tegelikult maksis või pidi maksma esimesele sõltumatule kliendile nende peamisel eksporditurul Ameerika Ühendriikides. Sellest hinnast arvati maha nominaalne vahendustasu, mis vastab sidusettevõtja juurdehindlusele, kelle tööpõhimõte on sarnane komisjonitasu alusel töötava agendi omaga. |
| --- | --- |

(45)

Kuna taotleja eksportmüük Ameerika Ühendriikidesse toimus läbivaatamise uurimisperioodi vältel Šveitsis asuva sidusettevõtja kaudu, tuli ekspordihind määrata kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9. Ekspordihinna määramisel võeti aluseks hinnad, mida taotleja tegelikult maksis või pidi maksma esimesele sõltumatule kliendile nende peamisel eksporditurul Ameerika Ühendriikides. Sellest hinnast arvati maha nominaalne vahendustasu, mis vastab sidusettevõtja juurdehindlusele, kelle tööpõhimõte on sarnane komisjonitasu alusel töötava agendi omaga.

4.   Võrdlus

| (46) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 korrektsioonide näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Sellele vastavalt tehti korrektsioone veo-, käitlus-, laadimis- ja lisakulude erinevuste arvestamiseks, kui see oli asjakohane ja kui kontrollitud tõendid seda toetasid. |
| --- | --- |

(46)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 korrektsioonide näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Sellele vastavalt tehti korrektsioone veo-, käitlus-, laadimis- ja lisakulude erinevuste arvestamiseks, kui see oli asjakohane ja kui kontrollitud tõendid seda toetasid.

5.   Dumpingumarginaal

| (47) | Dumpingumarginaal määrati kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11. |
| --- | --- |

(47)

Dumpingumarginaal määrati kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11.

| (48) | Võrdluse põhjal saadi dumpingumarginaal, mis väljendatuna protsentides CIF-hinnast Põhja-Ameerika piiril on tollimaksu tasumata 33,95 %. |
| --- | --- |

(48)

Võrdluse põhjal saadi dumpingumarginaal, mis väljendatuna protsentides CIF-hinnast Põhja-Ameerika piiril on tollimaksu tasumata 33,95 %.

6.   Läbivaatamise uurimisperioodil ülekaalus olnud asjaolude püsivus

| (49) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas praeguse dumpingumarginaali aluseks olevad asjaolud on muutunud ja kas selline muutus on püsiva iseloomuga. |
| --- | --- |

(49)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas praeguse dumpingumarginaali aluseks olevad asjaolud on muutunud ja kas selline muutus on püsiva iseloomuga.

| (50) | Puuduvad viited selle kohta, et taotleja kohta praeguses uurimises kindlaks tehtud normaalväärtuse või ekspordihinna tase ei ole püsiva iseloomuga. Kuigi võib väita, et maagaasi kui peamise toormaterjali hindade areng võib normaalväärtust oluliselt mõjutada, arvestati, et see hinnatõus puudutaks kõiki turuosalisi ning seega mõjutaks nii normaalväärtust kui ka ekspordihinda. |
| --- | --- |

(50)

Puuduvad viited selle kohta, et taotleja kohta praeguses uurimises kindlaks tehtud normaalväärtuse või ekspordihinna tase ei ole püsiva iseloomuga. Kuigi võib väita, et maagaasi kui peamise toormaterjali hindade areng võib normaalväärtust oluliselt mõjutada, arvestati, et see hinnatõus puudutaks kõiki turuosalisi ning seega mõjutaks nii normaalväärtust kui ka ekspordihinda.

| (51) | Taotleja ekspordihind peamisele eksporditurule Ameerika Ühendriikidesse oli läbivaatamise uurimisperioodi jooksul sarnane tema ekspordihinnaga muudesse riikidesse. |
| --- | --- |

(51)

Taotleja ekspordihind peamisele eksporditurule Ameerika Ühendriikidesse oli läbivaatamise uurimisperioodi jooksul sarnane tema ekspordihinnaga muudesse riikidesse.

| (52) | Seega ei ole põhjust arvata, et kindlakstehtud dumpingumarginaal põhineks püsivalt muutunud asjaoludel. |
| --- | --- |

(52)

Seega ei ole põhjust arvata, et kindlakstehtud dumpingumarginaal põhineks püsivalt muutunud asjaoludel.

| (53) | Lisaks ei leitud käesoleva läbivaatamise käigus ühtegi märki ega tõendit selle kohta, et kahju esialgse uurimise käigus kasutatud kõrvaldamist võimaldava taseme määramise alus võiks prognoositavas tulevikus oluliselt muutuda. |
| --- | --- |

(53)

Lisaks ei leitud käesoleva läbivaatamise käigus ühtegi märki ega tõendit selle kohta, et kahju esialgse uurimise käigus kasutatud kõrvaldamist võimaldava taseme määramise alus võiks prognoositavas tulevikus oluliselt muutuda.

| (54) | Sellega seoses märgitakse, et kuigi dumpingu määramisel aluseks olnud asjaolud on pärast lõplike tollimaksude kehtestamist muutunud, mistõttu läbivaatamise uurimisperioodi dumpingumarginaal oli kõrgem esialgse uurimisperioodi omast, ning kuigi ei ole põhjust arvata, et kindlakstehtud dumpingumarginaal põhineks püsivalt muutunud asjaoludel, peaks kehtiva dumpinguvastase tollimaksu määr jääma samaks. Nagu on märgitud põhjendustes 55 ja 56, kehtestati lõplikud dumpinguvastased tollimaksud esialgse uurimisega välja selgitatud kahju kõrvaldamist võimaldava taseme alusel. |
| --- | --- |

(54)

Sellega seoses märgitakse, et kuigi dumpingu määramisel aluseks olnud asjaolud on pärast lõplike tollimaksude kehtestamist muutunud, mistõttu läbivaatamise uurimisperioodi dumpingumarginaal oli kõrgem esialgse uurimisperioodi omast, ning kuigi ei ole põhjust arvata, et kindlakstehtud dumpingumarginaal põhineks püsivalt muutunud asjaoludel, peaks kehtiva dumpinguvastase tollimaksu määr jääma samaks. Nagu on märgitud põhjendustes 55 ja 56, kehtestati lõplikud dumpinguvastased tollimaksud esialgse uurimisega välja selgitatud kahju kõrvaldamist võimaldava taseme alusel.

D.   LÄBIVAATAMISE LÕPETAMINE

| (55) | Tuletatakse meelde, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 ja nagu on välja toodud nõukogu määruse (EÜ) nr 1995/2000 põhjenduses 49, kehtestati esialgse uurimise põhjal lõplik tollimaks tuvastatud kahjumarginaali tasemel, mis oli madalam dumpingumarginaalist, kuna leiti, et väiksem tollimaks on piisav ühenduse tööstusharu kahju kõrvaldamiseks. Eespool öeldut arvesse võttes ei tohiks käesoleva läbivaatamise põhjal määratud tollimaks olla kõrgem esialgse uurimisega tuvastatud kahjumarginaalist. |
| --- | --- |

(55)

Tuletatakse meelde, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 ja nagu on välja toodud nõukogu määruse (EÜ) nr 1995/2000 põhjenduses 49, kehtestati esialgse uurimise põhjal lõplik tollimaks tuvastatud kahjumarginaali tasemel, mis oli madalam dumpingumarginaalist, kuna leiti, et väiksem tollimaks on piisav ühenduse tööstusharu kahju kõrvaldamiseks. Eespool öeldut arvesse võttes ei tohiks käesoleva läbivaatamise põhjal määratud tollimaks olla kõrgem esialgse uurimisega tuvastatud kahjumarginaalist.

| (56) | Kuna käesolev osaline vahepealne läbivaatamine piirdub taotlejaga seotud dumpingu uurimisega, ei ole võimalik kehtestada individuaalset kahjumarginaali. Seepärast võrreldi käesoleva läbivaatamise käigus määratud dumpingumarginaali esialgse uurimuse kahjumarginaaliga. Kuna viimatinimetatu oli madalam käesoleva uurimisega tuvastatud dumpingumarginaalist, tuleks praegune läbivaatamine lõpetada ilma jõus olevaid dumpinguvastaseid meetmeid muutmata. |
| --- | --- |

(56)

Kuna käesolev osaline vahepealne läbivaatamine piirdub taotlejaga seotud dumpingu uurimisega, ei ole võimalik kehtestada individuaalset kahjumarginaali. Seepärast võrreldi käesoleva läbivaatamise käigus määratud dumpingumarginaali esialgse uurimuse kahjumarginaaliga. Kuna viimatinimetatu oli madalam käesoleva uurimisega tuvastatud dumpingumarginaalist, tuleks praegune läbivaatamine lõpetada ilma jõus olevaid dumpinguvastaseid meetmeid muutmata.

E.   HINNAKOHUSTISED

| (57) | Taotleja oli huvitatud hinnakohustise pakkumisest, kuid ei teinud piisavalt põhjendatud hinnakohustise pakkumist algmääruse artikli 8 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Seetõttu ei saanud komisjon hinnakohustise pakkumist vastu võtta. Siiski on leitud, et mitmed keerukad küsimused, nimelt 1) kõnealuse toote hinna ebapüsivus, mis nõuab teatavat miinimumhindade indekseerimist ning mida samal ajal ei ole võimalik piisavalt seletada peamiste kuluartiklitega ja 2) kõnealuse toote eriline turuolukord (muu hulgas asjaolu, et läbivaatamise uurimisperioodi jooksul ei tegelenud uurimise objektiks olev eksportija impordiga), osutavad vajadusele kaaluda võimalust võtta kasutusele hinnakohustis, milles on ühendatud indekseeritud miinimumhind ja koguseline ülemmäär. |
| --- | --- |

(57)

Taotleja oli huvitatud hinnakohustise pakkumisest, kuid ei teinud piisavalt põhjendatud hinnakohustise pakkumist algmääruse artikli 8 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Seetõttu ei saanud komisjon hinnakohustise pakkumist vastu võtta. Siiski on leitud, et mitmed keerukad küsimused, nimelt 1) kõnealuse toote hinna ebapüsivus, mis nõuab teatavat miinimumhindade indekseerimist ning mida samal ajal ei ole võimalik piisavalt seletada peamiste kuluartiklitega ja 2) kõnealuse toote eriline turuolukord (muu hulgas asjaolu, et läbivaatamise uurimisperioodi jooksul ei tegelenud uurimise objektiks olev eksportija impordiga), osutavad vajadusele kaaluda võimalust võtta kasutusele hinnakohustis, milles on ühendatud indekseeritud miinimumhind ja koguseline ülemmäär.

| (58) | Nagu eespool märgitud, ei suutnud taotleja nimetatud keerukuse tõttu vormistada vastuvõetavat hinnakohustise pakkumist ettenähtud tähtaja jooksul. Eespool öeldut arvesse võttes arvab nõukogu, et taotlejal tuleks erandkorras lubada lõpetada hinnakohustise pakkumise esitamine ettenähtud tähtajast hiljem, kuid siiski 10 kalendripäeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(58)

Nagu eespool märgitud, ei suutnud taotleja nimetatud keerukuse tõttu vormistada vastuvõetavat hinnakohustise pakkumist ettenähtud tähtaja jooksul. Eespool öeldut arvesse võttes arvab nõukogu, et taotlejal tuleks erandkorras lubada lõpetada hinnakohustise pakkumise esitamine ettenähtud tähtajast hiljem, kuid siiski 10 kalendripäeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

F.   AVALIKUSTAMINE

| (59) | Huvitatud isikuid on teavitatud olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse lõpetada käesolev läbivaatamine ja säilitada kehtiv dumpinguvastane tollimaks taotleja toodetud kõnealuse toote impordile. Kõigile isikutele on antud võimalus esitada märkusi. Nende märkusi võeti arvesse, kui need olid õigustatud ja tõendusmaterjaliga põhjendatud, |
| --- | --- |

(59)

Huvitatud isikuid on teavitatud olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse lõpetada käesolev läbivaatamine ja säilitada kehtiv dumpinguvastane tollimaks taotleja toodetud kõnealuse toote impordile. Kõigile isikutele on antud võimalus esitada märkusi. Nende märkusi võeti arvesse, kui need olid õigustatud ja tõendusmaterjaliga põhjendatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Ainus artikkel

Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahuste (praegu liigitatud CN-koodi 3102 80 00 alla) impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine, mis algatati vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3, lõpetatakse käesolevaga ilma kehtivaid meetmeid muutmata.

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. märts 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

D. RUPEL

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 238, 22.9.2000, lk 15. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1675/2003 (ELT L 238, 25.9.2003, lk 4).

2

(3)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 26.

3

(4)  ELT C 311, 19.12.2006, lk 51.

4

---

| 18.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 75/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 75/22

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 239/2008,

17. märts 2008,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kivisöekoksi, mille tüki läbimõõt on üle 80 mm (koks 80+), impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”) ja eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   AJUTISED MEETMED

| (1) | 20. detsembril 2006 avaldas komisjon teate, (2) millega algatati dumpinguvastane menetlus Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit kivisöekoksi, mille tüki läbimõõt on üle 80 mm (koks 80+), ühendusse importimise suhtes. 19. septembril 2007. aastal kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 1071/2007 (3) (edaspidi „ajutine määrus”) HRVst pärit koksi 80+ impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(1)

20. detsembril 2006 avaldas komisjon teate, (2) millega algatati dumpinguvastane menetlus Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit kivisöekoksi, mille tüki läbimõõt on üle 80 mm (koks 80+), ühendusse importimise suhtes. 19. septembril 2007. aastal kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 1071/2007 (3) (edaspidi „ajutine määrus”) HRVst pärit koksi 80+ impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

| (2) | Märgitakse, et menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitasid kolm ühenduse tootjat, kelle toodang moodustab ligikaudu 40 % ühenduse koksi 80+ kogutoodangust. Märgitakse, et ajutise määruse põhjenduses 2 osutatud suurusjärk „üle 30 %” osutus tegelikust väiksemaks; hilisema uurimise käigus leiti, et kaebuse esitajad esindasid tegelikult ligikaudu 40 % ühenduse kogutoodangust. |
| --- | --- |

(2)

Märgitakse, et menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitasid kolm ühenduse tootjat, kelle toodang moodustab ligikaudu 40 % ühenduse koksi 80+ kogutoodangust. Märgitakse, et ajutise määruse põhjenduses 2 osutatud suurusjärk „üle 30 %” osutus tegelikust väiksemaks; hilisema uurimise käigus leiti, et kaebuse esitajad esindasid tegelikult ligikaudu 40 % ühenduse kogutoodangust.

| (3) | Nagu on nenditud ajutise määruse põhjenduses 12, uuriti kahju ja dumpingut ajavahemikus alates 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste hindamine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2003 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(3)

Nagu on nenditud ajutise määruse põhjenduses 12, uuriti kahju ja dumpingut ajavahemikus alates 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste hindamine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2003 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   JÄRGNENUD MENETLUS

| (4) | Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist HRVst pärit koksi 80+ impordi suhtes esitasid mitmed huvitatud isikud kirjalikult oma märkused. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist HRVst pärit koksi 80+ impordi suhtes esitasid mitmed huvitatud isikud kirjalikult oma märkused. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus.

| (5) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Komisjon viis läbi põhjalikuma uurimise ühenduse huvide aspektide suhtes. Seoses sellega tehti pärast ajutiste meetmete kehtestamist üks täiendav kontrollkäik järgmisse ettevõttesse:






  — | La Fonte Ardennaise, Vivier-Au-Court, Prantsusmaa – ühenduse kasutaja. |
| --- | --- | --- |

(5)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Komisjon viis läbi põhjalikuma uurimise ühenduse huvide aspektide suhtes. Seoses sellega tehti pärast ajutiste meetmete kehtestamist üks täiendav kontrollkäik järgmisse ettevõttesse:

—

La Fonte Ardennaise, Vivier-Au-Court, Prantsusmaa – ühenduse kasutaja.

| (6) | Lisaks külastati teabe kogumise eesmärgil Saksamaal Düsseldorfis asuvat Euroopa sulatuskodade assotsiatsiooni (CAEF). Väidetavate rakendamisega seotud probleemide täpsustamise eesmärgil külastati Belgias Antwerpeni ja Saksamaal Duisburgi tolliasutust. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks külastati teabe kogumise eesmärgil Saksamaal Düsseldorfis asuvat Euroopa sulatuskodade assotsiatsiooni (CAEF). Väidetavate rakendamisega seotud probleemide täpsustamise eesmärgil külastati Belgias Antwerpeni ja Saksamaal Duisburgi tolliasutust.

| (7) | Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist HRVst pärineva koksi 80+ impordi suhtes ning ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(7)

Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist HRVst pärineva koksi 80+ impordi suhtes ning ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (8) | Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti järeldustes asjakohased muudatused. |
| --- | --- |

(8)

Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti järeldustes asjakohased muudatused.

C.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (9) | Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 13 kuni 17. |
| --- | --- |

(9)

Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 13 kuni 17.

| (10) | Eespool öeldu põhjal otsustatakse lõplikult, et algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses on vaatlusalune toode ja võrdlusriigis USAs toodetud ja müüdud koks 80+ nagu ka ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud vastavad tooted samasugused. |
| --- | --- |

(10)

Eespool öeldu põhjal otsustatakse lõplikult, et algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses on vaatlusalune toode ja võrdlusriigis USAs toodetud ja müüdud koks 80+ nagu ka ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud vastavad tooted samasugused.

D.   DUMPING

| (11) | Kuna koostöötasandi, võrdlusriigi valiku ja normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 18 kuni 28. |
| --- | --- |

(11)

Kuna koostöötasandi, võrdlusriigi valiku ja normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 18 kuni 28.

| (12) | Hinnavõrdluse osas esitas ainus koostööd tegev eksportija komisjonile vastuväite seoses tema dumpinguhinna arvutamises sõelumisjärgseid menetlusi käsitleva kaebuse tagasilükkamisega, väites, et samasugust kaebust oli arvesse võetud kahju arvutamisel. Seetõttu võeti kaebus vastu ja normaalväärtust kohandati täiendavalt. |
| --- | --- |

(12)

Hinnavõrdluse osas esitas ainus koostööd tegev eksportija komisjonile vastuväite seoses tema dumpinguhinna arvutamises sõelumisjärgseid menetlusi käsitleva kaebuse tagasilükkamisega, väites, et samasugust kaebust oli arvesse võetud kahju arvutamisel. Seetõttu võeti kaebus vastu ja normaalväärtust kohandati täiendavalt.

| (13) | Kui algetapis hinnati kohanduse väärtust seoses füüsikaliste omaduste erinevusega, siis pärast läbivaatamist hinnatakse seda seoses võrdlusriigis toodetud toote ja Hiinast eksporditud toote kütteväärtuse näitajate ja suuruse erinevusega. |
| --- | --- |

(13)

Kui algetapis hinnati kohanduse väärtust seoses füüsikaliste omaduste erinevusega, siis pärast läbivaatamist hinnatakse seda seoses võrdlusriigis toodetud toote ja Hiinast eksporditud toote kütteväärtuse näitajate ja suuruse erinevusega.

| (14) | Kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 29 kuni 31. |
| --- | --- |

(14)

Kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 29 kuni 31.

| (15) | Lõplik dumpingumarginaal määrati kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel tehasest hankimise tasandil algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt. Pärast põhjendustes 12 ja 13 osutatud kohanduste tegemist on läbivaadatud lõplik üleriigiline dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, 61,8 %. |
| --- | --- |

(15)

Lõplik dumpingumarginaal määrati kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel tehasest hankimise tasandil algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt. Pärast põhjendustes 12 ja 13 osutatud kohanduste tegemist on läbivaadatud lõplik üleriigiline dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, 61,8 %.

E.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang ja ühenduse tootmisharu

| (16) | Kuna ühenduse toodangu ja ühenduse tootmisharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 34 ja 35. |
| --- | --- |

(16)

Kuna ühenduse toodangu ja ühenduse tootmisharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 34 ja 35.

2.   Ühenduse tarbimine

| (17) | Nagu osutatakse ajutise määruse põhjenduses 36, pööras komisjon uurimist jätkates eriti tähelepanu ühenduse tarbimise ühele osale, nimelt vaatlusaluse perioodi impordimahtudele. Uut ja põhjendatud teavet sellega seoses siiski ei saadud. Seetõttu, ja kuna huvitatud isikud ei ole esitanud vastuväiteid, mis seaksid kahtluse alla ühenduse tarbimise kindlakstegemiseks kasutatud meetodi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 36 ja 37. |
| --- | --- |

(17)

Nagu osutatakse ajutise määruse põhjenduses 36, pööras komisjon uurimist jätkates eriti tähelepanu ühenduse tarbimise ühele osale, nimelt vaatlusaluse perioodi impordimahtudele. Uut ja põhjendatud teavet sellega seoses siiski ei saadud. Seetõttu, ja kuna huvitatud isikud ei ole esitanud vastuväiteid, mis seaksid kahtluse alla ühenduse tarbimise kindlakstegemiseks kasutatud meetodi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 36 ja 37.

3.   Import asjaomasest riigist

a)   Asjaomase impordi maht ja turuosa; impordihind

| (18) | Nagu osutatakse ajutise määruse põhjendustes 36 ja 41, jätkas komisjon vaatlusaluse perioodi vältel impordimahu ja -hinna uurimist. Märgitakse, et ajutise määruse põhjenduses 42 on kirjaviga, kuna alates 2004. aastast kuni uurimisperioodini langesid hinnad 43 %, mitte 35 %, nagu on selles põhjenduses märgitud. |
| --- | --- |

(18)

Nagu osutatakse ajutise määruse põhjendustes 36 ja 41, jätkas komisjon vaatlusaluse perioodi vältel impordimahu ja -hinna uurimist. Märgitakse, et ajutise määruse põhjenduses 42 on kirjaviga, kuna alates 2004. aastast kuni uurimisperioodini langesid hinnad 43 %, mitte 35 %, nagu on selles põhjenduses märgitud.

| (19) | Uut ja põhjendatud teavet impordimahtude ja -hindade kohta siiski ei saadud. Seetõttu, ja kuna ükski huvitatud isik ei esitanud vastuväiteid, mis seaksid kahtluse alla kõnesoleva impordi mahtude ja hindade kindlaksmääramise meetodi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 38 kuni 42. |
| --- | --- |

(19)

Uut ja põhjendatud teavet impordimahtude ja -hindade kohta siiski ei saadud. Seetõttu, ja kuna ükski huvitatud isik ei esitanud vastuväiteid, mis seaksid kahtluse alla kõnesoleva impordi mahtude ja hindade kindlaksmääramise meetodi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 38 kuni 42.

b)   Hinna allalöömine

| (20) | Koostööd tegev eksportiv tootja ja üks kasutaja on väitnud, et õigluse tagamiseks hinna allalöömisega seotud arvutustes tuleks ühenduse tootmisharu poolt samasuguse toote eest küsitava hinna ja vaatlusaluse toote impordihinna võrdlemisel teha kohandus seoses füüsikaliste omaduste erinevusega. Teiselt poolt väitsid teatavad ühenduse tootmisharu tootjad, et kuigi hüpoteetilises olukorras võiks mõne ühenduse tootja koksi 80+ kvaliteedil olla eriomadusi, mis õigustavad kõrgemat hinda, kinnitavad komisjonile kättesaadavad andmed, et kasutajad ei maksa kõrgemat hinda niinimetatud paremate kvaliteediomaduste eest, eriti olukorras, kus hinnad turuvallutusliku dumpingu tõttu langevad. Nimetatud ühenduse tootmisharu tootjad arvavad, et kasutaja tootmisharu ostuotsuste aluseks on üksnes Hiina tootele kehtestatud hind. Seetõttu ei pea nad õigustatuks seoses füüsikaliste omaduste erinevusega tehtavaid kohandusi. Kuna huvitatud isikutelt saadud kontrollitud teave tõestas, et samasuguste toodete ja vaadeldavate toodete niiskuse-, tuha-, lenduva aine ja väävlisisalduses on erinevusi, mis eeldatavasti mõjutavad hindasid tavalistel turutingimustel, võeti koostööd tegeva Hiina tootja ja kasutaja kaebus vastu ning kõnesolevate erinevuste arvessevõtmiseks tehti täiendav kohandus. |
| --- | --- |

(20)

Koostööd tegev eksportiv tootja ja üks kasutaja on väitnud, et õigluse tagamiseks hinna allalöömisega seotud arvutustes tuleks ühenduse tootmisharu poolt samasuguse toote eest küsitava hinna ja vaatlusaluse toote impordihinna võrdlemisel teha kohandus seoses füüsikaliste omaduste erinevusega. Teiselt poolt väitsid teatavad ühenduse tootmisharu tootjad, et kuigi hüpoteetilises olukorras võiks mõne ühenduse tootja koksi 80+ kvaliteedil olla eriomadusi, mis õigustavad kõrgemat hinda, kinnitavad komisjonile kättesaadavad andmed, et kasutajad ei maksa kõrgemat hinda niinimetatud paremate kvaliteediomaduste eest, eriti olukorras, kus hinnad turuvallutusliku dumpingu tõttu langevad. Nimetatud ühenduse tootmisharu tootjad arvavad, et kasutaja tootmisharu ostuotsuste aluseks on üksnes Hiina tootele kehtestatud hind. Seetõttu ei pea nad õigustatuks seoses füüsikaliste omaduste erinevusega tehtavaid kohandusi. Kuna huvitatud isikutelt saadud kontrollitud teave tõestas, et samasuguste toodete ja vaadeldavate toodete niiskuse-, tuha-, lenduva aine ja väävlisisalduses on erinevusi, mis eeldatavasti mõjutavad hindasid tavalistel turutingimustel, võeti koostööd tegeva Hiina tootja ja kasutaja kaebus vastu ning kõnesolevate erinevuste arvessevõtmiseks tehti täiendav kohandus.

| (21) | Et võrrelda vaatlusalus toodet ja ühenduse tööstusharu toodetud koksi 80+ samal kaubandustasemel, lisaks ühenduse importijatele tekkinud ajutise määruse põhjenduses 43 nimetatud impordijärgsetele kuludele kohandati lisaks ka hinna allalöömise arvutusi seoses mahalaadimise kuludega. Selguse huvides märgitakse ühtlasi, et hinna allalöömisega seotud arvutustes sõltumatutele importijatele kasumimarginaali osas tehti kohandus juba algastmel, ehkki seda ajutise määruse põhjenduses 43 eraldi ei nimetata. Nimetatud kohandus põhineb koostööd tegeva sõltumatu importija poolt uurimisperioodi vältel teatatud kontrollitud kulutasuvusel, mis jääb vahemikku 5–10 %. (4) |
| --- | --- |

(21)

Et võrrelda vaatlusalus toodet ja ühenduse tööstusharu toodetud koksi 80+ samal kaubandustasemel, lisaks ühenduse importijatele tekkinud ajutise määruse põhjenduses 43 nimetatud impordijärgsetele kuludele kohandati lisaks ka hinna allalöömise arvutusi seoses mahalaadimise kuludega. Selguse huvides märgitakse ühtlasi, et hinna allalöömisega seotud arvutustes sõltumatutele importijatele kasumimarginaali osas tehti kohandus juba algastmel, ehkki seda ajutise määruse põhjenduses 43 eraldi ei nimetata. Nimetatud kohandus põhineb koostööd tegeva sõltumatu importija poolt uurimisperioodi vältel teatatud kontrollitud kulutasuvusel, mis jääb vahemikku 5–10 %. (4)

| (22) | HRV ajutist hinna allalöömise marginaali muudeti vastavalt ja on jõutud järeldusele, et uurimisperioodi vältel müüdi vaatlusalust HRVst pärit toodet ühenduses hinnaga, mis lõi ühenduse tootmisharu müügihinna alla (väljendatuna protsendimäärana viimasest) 5,7 % võrra. |
| --- | --- |

(22)

HRV ajutist hinna allalöömise marginaali muudeti vastavalt ja on jõutud järeldusele, et uurimisperioodi vältel müüdi vaatlusalust HRVst pärit toodet ühenduses hinnaga, mis lõi ühenduse tootmisharu müügihinna alla (väljendatuna protsendimäärana viimasest) 5,7 % võrra.

4.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (23) | Kuna tootmise, tootmisvõimsuse ja selle rakendusastmete, müügimahu, turuosa, kasvu, varude, investeeringute ja dumpingumarginaali suuruse kohta uut ja põhjendatud teavet või väidet ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 46 kuni 50, 53, 54, 60 ja 61 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(23)

Kuna tootmise, tootmisvõimsuse ja selle rakendusastmete, müügimahu, turuosa, kasvu, varude, investeeringute ja dumpingumarginaali suuruse kohta uut ja põhjendatud teavet või väidet ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 46 kuni 50, 53, 54, 60 ja 61 esitatud järeldused.

a)   Müügihinnad ühenduses

| (24) | Ajutise määruse põhjenduses 51 esitatud müügihindasid korrigeeriti ning need on näidatud allolevas tabelis. Väikesed muudatused ei mõjuta ajutise määruse põhjendustes 51 ja 52 seoses ühenduse müügihindadega tehtud järeldusi. | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku hind EÜ turul
  (euro/tonn) | 154 | 191 | 243 | 198 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 124 | 158 | 129 |

(24)

Ajutise määruse põhjenduses 51 esitatud müügihindasid korrigeeriti ning need on näidatud allolevas tabelis. Väikesed muudatused ei mõjuta ajutise määruse põhjendustes 51 ja 52 seoses ühenduse müügihindadega tehtud järeldusi.

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Ühiku hind EÜ turul

(euro/tonn)

154

191

243

198

Indeks (2003 = 100)

100

124

158

129

b)   Kulutasuvus, investeeringute tasuvus, rahavoog ja võime kaasata kapitali

| (25) | Kulutasuvuse arvnäitajate arvutamine ajutise määruse kohaselt vaadati läbi ja parandati üks selles olnud viga. Allolevas tabelis esitatud korrektsed arvnäitajad ei mõjuta ühenduse tootmisharu kulutasuvuse arengu põhitendentsi kohta tehtud järeldusi, kuigi annavad ühenduse tootmisharu seisundist ebasoodsama pildi: ühenduse tootmisharu kulutasuvus langes 16,2 %lt 2005. aastal dramaatiliselt – 3,8 %le uurimisperioodi vältel. Pärast seda korrigeerimist on kohandatud ka investeeringute tasuvuse arvnäitajaid, mis väljendavad investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsenti. Rahavoo arvnäitajad jäid samaks nagu ajutises määruses, selguse huvides on ka need allolevas tabelis esitatud. | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutasuvus, EÜ müük sõltumatutele klientidele (protsent netomüügist) | 8,1 % | 15,0 % | 16,2 % | –3,8 % |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 185 | 200 | –47 |
| Investeeringute tasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest) | 2,2 % | 19,2 % | 13,3 % | –13,3 % |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 460 | 340 | – 180 |
| Rahavoog (tuhandetes eurodes) | 17 641 | 13 633 | 34 600 | 4 669 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 77 | 196 | 26 |

(25)

Kulutasuvuse arvnäitajate arvutamine ajutise määruse kohaselt vaadati läbi ja parandati üks selles olnud viga. Allolevas tabelis esitatud korrektsed arvnäitajad ei mõjuta ühenduse tootmisharu kulutasuvuse arengu põhitendentsi kohta tehtud järeldusi, kuigi annavad ühenduse tootmisharu seisundist ebasoodsama pildi: ühenduse tootmisharu kulutasuvus langes 16,2 %lt 2005. aastal dramaatiliselt – 3,8 %le uurimisperioodi vältel. Pärast seda korrigeerimist on kohandatud ka investeeringute tasuvuse arvnäitajaid, mis väljendavad investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsenti. Rahavoo arvnäitajad jäid samaks nagu ajutises määruses, selguse huvides on ka need allolevas tabelis esitatud.

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Kulutasuvus, EÜ müük sõltumatutele klientidele (protsent netomüügist)

8,1 %

15,0 %

16,2 %

–3,8 %

Indeks (2003 = 100)

100

185

200

–47

Investeeringute tasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)

2,2 %

19,2 %

13,3 %

–13,3 %

Indeks (2003 = 100)

100

460

340

– 180

Rahavoog (tuhandetes eurodes)

17 641

13 633

34 600

4 669

Indeks (2003 = 100)

100

77

196

26

| (26) | Kuna selles osas uusi märkusi ei tehtud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 58 ühenduse tootmisharu kapitali kaasamise võime kohta tehtud järeldused. |
| --- | --- |

(26)

Kuna selles osas uusi märkusi ei tehtud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 58 ühenduse tootmisharu kapitali kaasamise võime kohta tehtud järeldused.

c)   Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

| (27) | Korrigeeriti ka ajutise määruse põhjenduse 59 ühenduse tootmisharu tööjõu tootlikkuse arvnäitajaid, mis on esitatud allolevas tabelis. Need korrigeeritud arvnäitajad tõestavad, et ühenduse tootmisharu tööjõu tootlikkus, mõõdetuna toodanguna (tonnidena) töötaja kohta aastas, suurenes veidi ajavahemikus alates 2003. aastast kuni uurimisperioodini. Selguse huvides on keskmist tööjõukulu aastas töötaja kohta iseloomustatud üksikasjalikumate arvnäitajatega kui seda oli tehtud ajutises määruses. | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 680 | 754 | 734 | 767 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 111 | 108 | 113 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 1 211 | 1 348 | 1 299 | 1 266 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 111 | 107 | 105 |
| Tööjõukulud aastas töötaja kohta (eurodes) | 28 096 | 27 784 | 29 453 | 30 502 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 99 | 105 | 109 |

(27)

Korrigeeriti ka ajutise määruse põhjenduse 59 ühenduse tootmisharu tööjõu tootlikkuse arvnäitajaid, mis on esitatud allolevas tabelis. Need korrigeeritud arvnäitajad tõestavad, et ühenduse tootmisharu tööjõu tootlikkus, mõõdetuna toodanguna (tonnidena) töötaja kohta aastas, suurenes veidi ajavahemikus alates 2003. aastast kuni uurimisperioodini. Selguse huvides on keskmist tööjõukulu aastas töötaja kohta iseloomustatud üksikasjalikumate arvnäitajatega kui seda oli tehtud ajutises määruses.

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Töötajate arv

680

754

734

767

Indeks (2003 = 100)

100

111

108

113

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

1 211

1 348

1 299

1 266

Indeks (2003 = 100)

100

111

107

105

Tööjõukulud aastas töötaja kohta (eurodes)

28 096

27 784

29 453

30 502

Indeks (2003 = 100)

100

99

105

109

5.   Järeldus kahju kohta

| (28) | Pärast ajutise määruse avaldamist kaebas üks kasutaja, viidates ajutise määruse põhjendustele 64 ja 67, et komisjon oli teinud oma esialgsed järeldused kahju kohta – ja järelikult ka põhjusliku seose kohta – ainuüksi teatavate turunäitajate väidetavalt negatiivse arengu põhjal väga lühikese ajaperioodi vältel, selle asemel et hinnata kahju üldlevinud tava kohaselt kolme kuni nelja aasta jooksul. Kasutaja väide põhines eeldusel, et ühenduse tootmisharu ei kandnud mingisugust kahju kuni 2005. aasta lõpuni, mil eelnevad meetmed tunnistati kehtetuks. Kuna uurimisperiood lõppes 2006. aasta septembris, sai ühenduse tootmisharu kahjustav olukord kesta üksnes mõned kuud 2006. aastal. |
| --- | --- |

(28)

Pärast ajutise määruse avaldamist kaebas üks kasutaja, viidates ajutise määruse põhjendustele 64 ja 67, et komisjon oli teinud oma esialgsed järeldused kahju kohta – ja järelikult ka põhjusliku seose kohta – ainuüksi teatavate turunäitajate väidetavalt negatiivse arengu põhjal väga lühikese ajaperioodi vältel, selle asemel et hinnata kahju üldlevinud tava kohaselt kolme kuni nelja aasta jooksul. Kasutaja väide põhines eeldusel, et ühenduse tootmisharu ei kandnud mingisugust kahju kuni 2005. aasta lõpuni, mil eelnevad meetmed tunnistati kehtetuks. Kuna uurimisperiood lõppes 2006. aasta septembris, sai ühenduse tootmisharu kahjustav olukord kesta üksnes mõned kuud 2006. aastal.

| (29) | Sellega seoses märgitakse kõigepealt, et ajutise määruse põhjendust 64, milles viidatakse teatavate kahjunäitajate arengule ajavahemikus alates 2005. aastast kuni uurimisperioodini, tuleb lugeda koos sellele eelneva põhjendusega 63, kus on selgitatud kahjunäitajate arengut kuni 2005. aastani. Ajutise määruse kahjunäitajaid käsitlevatest põhjendustest selgub, et komisjon tegutses harjumuspärasel viisil ning kontrollis kahjunäitajate arengut ligi nelja-aastase ajaperioodi vältel, st 2003. aasta algusest kuni 2006. aasta septembrini. Nagu on märgitud põhjenduses 63, oli 2004. aasta koksi 80+ turul erandlik seetõttu, et HRVst pärineva impordi madalseis põhjustas turul tarnedefitsiiti ning mõned ühenduse koksi 80+ tootvad käitised suleti. 2004. aasta turuolukorra erandlikku laadi, mis peegeldus ka järgmise aasta näitajates, ükski huvitatud isik ei vaidlustanud. Aastatel 2004 ja 2005 saavutatud kõrgpunkte peeti erandlikeks ning nimelt seetõttu pööras komisjon erilist tähelepanu 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelise ajavahemiku kahjunäitajate väljatöötamisele. Tuletatakse meelde, et peamised rahanduslikud näitajad, eriti kulutasuvus, langesid dramaatiliselt mitte ainult ajavahemikus alates 2005. aastas kuni uurimisperioodini, vaid ka 2003. aasta võrdlemisel uurimisperioodiga. |
| --- | --- |

(29)

Sellega seoses märgitakse kõigepealt, et ajutise määruse põhjendust 64, milles viidatakse teatavate kahjunäitajate arengule ajavahemikus alates 2005. aastast kuni uurimisperioodini, tuleb lugeda koos sellele eelneva põhjendusega 63, kus on selgitatud kahjunäitajate arengut kuni 2005. aastani. Ajutise määruse kahjunäitajaid käsitlevatest põhjendustest selgub, et komisjon tegutses harjumuspärasel viisil ning kontrollis kahjunäitajate arengut ligi nelja-aastase ajaperioodi vältel, st 2003. aasta algusest kuni 2006. aasta septembrini. Nagu on märgitud põhjenduses 63, oli 2004. aasta koksi 80+ turul erandlik seetõttu, et HRVst pärineva impordi madalseis põhjustas turul tarnedefitsiiti ning mõned ühenduse koksi 80+ tootvad käitised suleti. 2004. aasta turuolukorra erandlikku laadi, mis peegeldus ka järgmise aasta näitajates, ükski huvitatud isik ei vaidlustanud. Aastatel 2004 ja 2005 saavutatud kõrgpunkte peeti erandlikeks ning nimelt seetõttu pööras komisjon erilist tähelepanu 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelise ajavahemiku kahjunäitajate väljatöötamisele. Tuletatakse meelde, et peamised rahanduslikud näitajad, eriti kulutasuvus, langesid dramaatiliselt mitte ainult ajavahemikus alates 2005. aastas kuni uurimisperioodini, vaid ka 2003. aasta võrdlemisel uurimisperioodiga.

| (30) | Lisaks tuleks märkida, et mis tahes järelduste tegemine ühenduse tootmisharu olukorra kohta 2005. aasta lõpul selle tõsiasja põhjal, et ühenduse tootjad ei taotlenud meetmete lõpetamise läbivaatamist, oleks puhtalt spekulatiivne. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks tuleks märkida, et mis tahes järelduste tegemine ühenduse tootmisharu olukorra kohta 2005. aasta lõpul selle tõsiasja põhjal, et ühenduse tootjad ei taotlenud meetmete lõpetamise läbivaatamist, oleks puhtalt spekulatiivne.

| (31) | Seepärast tuleb tagasi lükata kaebus, milles väidetakse, et komisjon uuris kahjupilti, mis kehtis 2006. aastal üksnes mõne kuu jooksul. |
| --- | --- |

(31)

Seepärast tuleb tagasi lükata kaebus, milles väidetakse, et komisjon uuris kahjupilti, mis kehtis 2006. aastal üksnes mõne kuu jooksul.

| (32) | Eespool läbivaadatud tegurid, st ühenduse tootmisharu kulutasuvus, investeeringute tasuvus ja tootlikkus ei mõjuta ajutises määruses osutatud suundumusi. Ka oli läbivaadatud allalöömise marginaal minimaalsest tasemest märgatavalt kõrgem. Sellest tulenevalt leiti, et ajutises määruses ühenduse tootmisharu kantud materiaalse kahju kohta tehtud järeldusi ei muudeta. Kuna uut ja põhjendatud teavet või väiteid ei ole esitatud, kinnitatakse need lõplikult. |
| --- | --- |

(32)

Eespool läbivaadatud tegurid, st ühenduse tootmisharu kulutasuvus, investeeringute tasuvus ja tootlikkus ei mõjuta ajutises määruses osutatud suundumusi. Ka oli läbivaadatud allalöömise marginaal minimaalsest tasemest märgatavalt kõrgem. Sellest tulenevalt leiti, et ajutises määruses ühenduse tootmisharu kantud materiaalse kahju kohta tehtud järeldusi ei muudeta. Kuna uut ja põhjendatud teavet või väiteid ei ole esitatud, kinnitatakse need lõplikult.

F.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (33) | Nagu on märgitud põhjenduses 22, on lõplikult otsustatud, et uurimisperioodi kestel lõid HRVst pärit impordi keskmised hinnad ühenduse tootmisharu keskmisi hindu alla 5,7 % võrra. Allalöömise marginaali läbivaatamine ei mõjuta dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ajutise määruse põhjendustes 67 kuni 69 tehtud järeldusi. |
| --- | --- |

(33)

Nagu on märgitud põhjenduses 22, on lõplikult otsustatud, et uurimisperioodi kestel lõid HRVst pärit impordi keskmised hinnad ühenduse tootmisharu keskmisi hindu alla 5,7 % võrra. Allalöömise marginaali läbivaatamine ei mõjuta dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ajutise määruse põhjendustes 67 kuni 69 tehtud järeldusi.

2.   Vahetuskursi kõikumised

| (34) | Üks kasutaja väitis, et turuarengud pärast uurimisperioodi on tõestanud uurimisperioodil valitsenud olukorra erandlikkust ning et hinnad hakkasid pärast uurimisperioodi lõppemist taas tõusma. See kasutaja väitis, et oluline põhjus, miks hinnad uurimisperioodi kestel ajutiselt langesid, oli ebasoodne USA dollari vahetuskurss euro suhtes ja see, et koksi 80+ maailmaturuhinnad on üldiselt väljendatud USA dollarites ja et iga-aastaselt kokkulepitavaid hindasid on raske kohandada uuele valuutaolukorrale. Sellega seoses märgitakse, et uurimine on näidanud, et ühenduse tootmisharu müügihinnad ELi piires ei ole üldiselt väljendatud USA dollarites, vaid eurodes või muudes Euroopa valuutades. Uurimisperioodile järgnenud hinnatõus, millele nimetatud kasutaja oma kaebuses osutas ja mis langes kokku USA dollari veelgi nõrgema positsiooniga euro suhtes, ei toeta loogiliselt väidet selle kohta, et koksi 80+ hindade languse põhjustas USA dollari ja euro vahetuskursi negatiivne arengusuund. |
| --- | --- |

(34)

Üks kasutaja väitis, et turuarengud pärast uurimisperioodi on tõestanud uurimisperioodil valitsenud olukorra erandlikkust ning et hinnad hakkasid pärast uurimisperioodi lõppemist taas tõusma. See kasutaja väitis, et oluline põhjus, miks hinnad uurimisperioodi kestel ajutiselt langesid, oli ebasoodne USA dollari vahetuskurss euro suhtes ja see, et koksi 80+ maailmaturuhinnad on üldiselt väljendatud USA dollarites ja et iga-aastaselt kokkulepitavaid hindasid on raske kohandada uuele valuutaolukorrale. Sellega seoses märgitakse, et uurimine on näidanud, et ühenduse tootmisharu müügihinnad ELi piires ei ole üldiselt väljendatud USA dollarites, vaid eurodes või muudes Euroopa valuutades. Uurimisperioodile järgnenud hinnatõus, millele nimetatud kasutaja oma kaebuses osutas ja mis langes kokku USA dollari veelgi nõrgema positsiooniga euro suhtes, ei toeta loogiliselt väidet selle kohta, et koksi 80+ hindade languse põhjustas USA dollari ja euro vahetuskursi negatiivne arengusuund.

3.   Enda tekitatud kahju

| (35) | Üks kasutaja on teatanud, et ühenduse tootmisharu hinnalangusest tuleneva väidetava kahju peamine põhjus oli mõnede Euroopa tootjate agressiivne hinnapoliitika, mistõttu nende müügihinnad olid Hiina impordihindadest madalamad. Uurimine aga ei andnud tõendeid teatavate Euroopa tootjate vahelise üldise agressiivse hinnapoliitika kohta. Leiti, et Euroopa tootjate vaheline konkurents toimub peamiselt piirkondlikel turgudel, mitte ühenduse tasandil, kuna märkimisväärsete transpordikulude tõttu müüvad tootjad tooteid geograafiliselt lähedases piirkonnas. Madalad hinnad, mida mõned tootjad ehk küsisid, võisid seega tekitada kahju üksnes Euroopa tootjatele. Ka ei tähenda teatavate Euroopa tootjate vaheline konkurents seda, et Hiina dumpinguhinnaga import sunniks neid üksteist rohkem üle trumpama, kui nad teeksid seda Hiina tootjatega ausalt konkureerides, ja seega ebastabiilsete hindadega müüma. |
| --- | --- |

(35)

Üks kasutaja on teatanud, et ühenduse tootmisharu hinnalangusest tuleneva väidetava kahju peamine põhjus oli mõnede Euroopa tootjate agressiivne hinnapoliitika, mistõttu nende müügihinnad olid Hiina impordihindadest madalamad. Uurimine aga ei andnud tõendeid teatavate Euroopa tootjate vahelise üldise agressiivse hinnapoliitika kohta. Leiti, et Euroopa tootjate vaheline konkurents toimub peamiselt piirkondlikel turgudel, mitte ühenduse tasandil, kuna märkimisväärsete transpordikulude tõttu müüvad tootjad tooteid geograafiliselt lähedases piirkonnas. Madalad hinnad, mida mõned tootjad ehk küsisid, võisid seega tekitada kahju üksnes Euroopa tootjatele. Ka ei tähenda teatavate Euroopa tootjate vaheline konkurents seda, et Hiina dumpinguhinnaga import sunniks neid üksteist rohkem üle trumpama, kui nad teeksid seda Hiina tootjatega ausalt konkureerides, ja seega ebastabiilsete hindadega müüma.

| (36) | See kasutaja on ka väitnud, et põhiosa tarbimise kasvust ajavahemikus alates 2003. aastast kuni uurimisperioodini katsid ühenduse tootjad, mitte Hiinast pärit import. Absoluutarvudes võib see nii olla, kuid mitte suhteliselt väljendatuna: uurimine näitas, et Hiinast pärit impordi arvele, mille turuosa 2003. aastal oli 24 %, langes peaaegu pool tarbimise kasvust ajavahemikus alates 2003. aastast kuni uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(36)

See kasutaja on ka väitnud, et põhiosa tarbimise kasvust ajavahemikus alates 2003. aastast kuni uurimisperioodini katsid ühenduse tootjad, mitte Hiinast pärit import. Absoluutarvudes võib see nii olla, kuid mitte suhteliselt väljendatuna: uurimine näitas, et Hiinast pärit impordi arvele, mille turuosa 2003. aastal oli 24 %, langes peaaegu pool tarbimise kasvust ajavahemikus alates 2003. aastast kuni uurimisperioodini.

| (37) | Sama kasutaja kinnitas, et olukorras, kus tarbimine kasvas, ei olnud ühenduse tootmisharu suuteline suurendama oma turuosa seetõttu, et ta ei suurendanud oma tootmisvõimsust. Seetõttu tuli ühenduse tarbimise kasv katta Hiinast pärit impordiga. Kuid tõsiasi, et ühenduse tootmisharu ei suurendanud oma tootmisvõimsust samas taktis kasvava tarbimisega, näitab pigem investeerimiskeskkonna ebakindlust, mille põhjustas Hiina dumpinguhinnaga impordi hinnasurve, kui on ühenduse tootmisharu poolt kantud kahju põhjuseks. |
| --- | --- |

(37)

Sama kasutaja kinnitas, et olukorras, kus tarbimine kasvas, ei olnud ühenduse tootmisharu suuteline suurendama oma turuosa seetõttu, et ta ei suurendanud oma tootmisvõimsust. Seetõttu tuli ühenduse tarbimise kasv katta Hiinast pärit impordiga. Kuid tõsiasi, et ühenduse tootmisharu ei suurendanud oma tootmisvõimsust samas taktis kasvava tarbimisega, näitab pigem investeerimiskeskkonna ebakindlust, mille põhjustas Hiina dumpinguhinnaga impordi hinnasurve, kui on ühenduse tootmisharu poolt kantud kahju põhjuseks.

| (38) | Märgitakse, et ühenduse tootmisharu varuvõimsus uurimisperioodi ajal oli umbes 120 000 tonni, mille kasutamine ei oleks olnud majanduslikult elujõuline lahendus Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tekitatud hinnasurve tõttu. Sellele lisaks vähendas üks ühenduse tootja ajavahemikus alates 2005. aastast kuni uurimisperioodini oluliselt oma tootmist ning lõpetas koksi 80+ tootmise pärast uurimisperioodi täielikult. Tootmisharu eripära tõttu hävitab tootmisprotsessi ajutine katkestamine tootmisseadmed (ahjud) ja taaskäivitamine nõuab suuri lisakulutusi. Tugeva hinnalangusega turuolukorras ei olnud majanduslikult otstarbekas investeerida töö lõpetanud ahjude taaskäivitamisse või uute ahjude ehitamisse. |
| --- | --- |

(38)

Märgitakse, et ühenduse tootmisharu varuvõimsus uurimisperioodi ajal oli umbes 120 000 tonni, mille kasutamine ei oleks olnud majanduslikult elujõuline lahendus Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tekitatud hinnasurve tõttu. Sellele lisaks vähendas üks ühenduse tootja ajavahemikus alates 2005. aastast kuni uurimisperioodini oluliselt oma tootmist ning lõpetas koksi 80+ tootmise pärast uurimisperioodi täielikult. Tootmisharu eripära tõttu hävitab tootmisprotsessi ajutine katkestamine tootmisseadmed (ahjud) ja taaskäivitamine nõuab suuri lisakulutusi. Tugeva hinnalangusega turuolukorras ei olnud majanduslikult otstarbekas investeerida töö lõpetanud ahjude taaskäivitamisse või uute ahjude ehitamisse.

| (39) | Ka väitis üks huvitatud isik, et ühenduse tootmisharu väidetava kahju üheks peamiseks põhjuseks olid suurenenud tööjõukulud. Ent uurimine näitas, et ühenduse tootmisharus kasvas töötajate üldarv vaid ühe tootja puhul, kes vastavalt suurendas ka tootlikkust. Kuigi tootmine vähenes, hoidsid muud ühenduse tootmisharu tootjad oma tööhõivetaseme suhteliselt stabiilsena. Seda saab seletada kõnesoleva tootmisharu tootmisprotsessi olemusega, millest tulenevalt tootmisseadmete käigushoidmiseks vajalike töötajate arv peaaegu ei olene sellest, kas ettevõte töötab täie või alandatud võimsusega, kusjuures viimase puhul langeb tootlikkus ühes taktis tootmisega. |
| --- | --- |

(39)

Ka väitis üks huvitatud isik, et ühenduse tootmisharu väidetava kahju üheks peamiseks põhjuseks olid suurenenud tööjõukulud. Ent uurimine näitas, et ühenduse tootmisharus kasvas töötajate üldarv vaid ühe tootja puhul, kes vastavalt suurendas ka tootlikkust. Kuigi tootmine vähenes, hoidsid muud ühenduse tootmisharu tootjad oma tööhõivetaseme suhteliselt stabiilsena. Seda saab seletada kõnesoleva tootmisharu tootmisprotsessi olemusega, millest tulenevalt tootmisseadmete käigushoidmiseks vajalike töötajate arv peaaegu ei olene sellest, kas ettevõte töötab täie või alandatud võimsusega, kusjuures viimase puhul langeb tootlikkus ühes taktis tootmisega.

| (40) | Igal juhul, isegi kui ühenduse tootmisharu tootjate tööjõukulud on olnud tarbetult suured tootmise vähendamise tõttu, ei saa need olla kahju oluline põhjus, kuna tööjõukulude muutumine on avaldanud ühenduse tootmisharu üldisele kulutasuvusele vaid minimaalset mõju. Näitlikustamiseks võib öelda, et tööjõukulude kasv (1,8 miljonit eurot) vastab vähem kui ühe protsendipunkti kaotusele ühenduse tööstusharu üldisest kulutasuvusest, mis ajavahemikus alates 2005. aastast kuni uurimisperioodini langes 16,2 %lt – 3,8 %le (kasum vähenes umbes 39 miljoni euro võrra). |
| --- | --- |

(40)

Igal juhul, isegi kui ühenduse tootmisharu tootjate tööjõukulud on olnud tarbetult suured tootmise vähendamise tõttu, ei saa need olla kahju oluline põhjus, kuna tööjõukulude muutumine on avaldanud ühenduse tootmisharu üldisele kulutasuvusele vaid minimaalset mõju. Näitlikustamiseks võib öelda, et tööjõukulude kasv (1,8 miljonit eurot) vastab vähem kui ühe protsendipunkti kaotusele ühenduse tööstusharu üldisest kulutasuvusest, mis ajavahemikus alates 2005. aastast kuni uurimisperioodini langes 16,2 %lt – 3,8 %le (kasum vähenes umbes 39 miljoni euro võrra).

4.   Tooraine hind, looduslikult ebasoodsad toorainele juurdepääsu tingimused

| (41) | Seoses toorainehindadega, mida on põhjalikumalt kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 75, märgitakse, et läbivaadatud arvutused on tõestanud, et vaatlusalusel perioodil moodustas koksi 80+ tootmiseks kasutatav põhitooraine, koksisüsi, ligikaudu 60 % ühenduse tootmisharu koksi 80+ tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(41)

Seoses toorainehindadega, mida on põhjalikumalt kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 75, märgitakse, et läbivaadatud arvutused on tõestanud, et vaatlusalusel perioodil moodustas koksi 80+ tootmiseks kasutatav põhitooraine, koksisüsi, ligikaudu 60 % ühenduse tootmisharu koksi 80+ tootmiskuludest.

| (42) | Üks huvitatud isik väitis, et koksisöe kui põhitoorainega seotud kulude suurenemine tabas ühenduse tootmisharu valusamini kui Hiina tööstust, kuna viimasel on lihtne juurde pääseda toorainele, mis muudab ühenduse tootmisharu konkurentsivõimetuks isegi dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Sellega seoses märgitakse kõigepealt seda, et kuna Hiina eksportivate tootjate poolne koostöö on väga piiratud, ei ole võimalik teha üldiseid järeldusi Hiina eksportivate tootjate toorainele juurdepääsu lihtsuse kohta. Samuti tuleb märkida, et üks ühenduse tootmisharu tootja, kelle arvele langeb oluline osa kogu ühenduse tootmisharu toodangust, kasutab kohalikku päritolu koksisütt. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 76, oli ühenduse tööstusharul kuni uurimisperioodini võimalik tooraine hinnatõusu müügihindadele üle kanda. Lisaks märgitakse, et kättesaadava turuteabe kohaselt kasutab ka Hiina osaliselt imporditud toorainet, vedades Austraaliast sisse suuri koguseid koksisütt. |
| --- | --- |

(42)

Üks huvitatud isik väitis, et koksisöe kui põhitoorainega seotud kulude suurenemine tabas ühenduse tootmisharu valusamini kui Hiina tööstust, kuna viimasel on lihtne juurde pääseda toorainele, mis muudab ühenduse tootmisharu konkurentsivõimetuks isegi dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Sellega seoses märgitakse kõigepealt seda, et kuna Hiina eksportivate tootjate poolne koostöö on väga piiratud, ei ole võimalik teha üldiseid järeldusi Hiina eksportivate tootjate toorainele juurdepääsu lihtsuse kohta. Samuti tuleb märkida, et üks ühenduse tootmisharu tootja, kelle arvele langeb oluline osa kogu ühenduse tootmisharu toodangust, kasutab kohalikku päritolu koksisütt. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 76, oli ühenduse tööstusharul kuni uurimisperioodini võimalik tooraine hinnatõusu müügihindadele üle kanda. Lisaks märgitakse, et kättesaadava turuteabe kohaselt kasutab ka Hiina osaliselt imporditud toorainet, vedades Austraaliast sisse suuri koguseid koksisütt.

| (43) | Teine huvitatud isik andis mõista, et põhjuslike seoste analüüs ei ole täpne ja et ta ei saa aru, kuidas sai juhtuda, et ühenduse tootmisharu, mis oli tulutoov 2003. aastal, sattus uurimisperioodi ajal kahjumisse ja ei suutnud katta oma kõrgeid toorainekulusid, kuigi ühenduse tootmisharu müügihindade tõus 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel oli suurem kui tooraine hinnatõusu mõju. |
| --- | --- |

(43)

Teine huvitatud isik andis mõista, et põhjuslike seoste analüüs ei ole täpne ja et ta ei saa aru, kuidas sai juhtuda, et ühenduse tootmisharu, mis oli tulutoov 2003. aastal, sattus uurimisperioodi ajal kahjumisse ja ei suutnud katta oma kõrgeid toorainekulusid, kuigi ühenduse tootmisharu müügihindade tõus 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel oli suurem kui tooraine hinnatõusu mõju.

| (44) | Sellega seoses märgitakse, et ühenduse tootmisharu müügihinnad olid uurimisperioodi jooksul tõepoolest kõrgemad kui 2003. aastal (vaata ajutise määruse põhjendust 51), kuid toorainehinnad, mis moodustavad tootmiskuludest põhiosa, olid proportsionaalselt veelgi kõrgemad (vaata ajutise määruse põhjendust 75 ning põhjendust 41 eespool). Seetõttu lükatakse kaebus tagasi. |
| --- | --- |

(44)

Sellega seoses märgitakse, et ühenduse tootmisharu müügihinnad olid uurimisperioodi jooksul tõepoolest kõrgemad kui 2003. aastal (vaata ajutise määruse põhjendust 51), kuid toorainehinnad, mis moodustavad tootmiskuludest põhiosa, olid proportsionaalselt veelgi kõrgemad (vaata ajutise määruse põhjendust 75 ning põhjendust 41 eespool). Seetõttu lükatakse kaebus tagasi.

5.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (45) | Kuna uut või põhjendatud teavet või väidet ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 67 kuni 80, välja arvatud eespool osutatud põhjendustes 67 ja 75 tehtud muudatused. |
| --- | --- |

(45)

Kuna uut või põhjendatud teavet või väidet ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 67 kuni 80, välja arvatud eespool osutatud põhjendustes 67 ja 75 tehtud muudatused.

| (46) | Kooskõlas eespool öelduga loetakse ajutine järeldus põhjusliku seose kohta ühenduse tootmisharu poolt kantud materiaalse kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel kinnitatuks. |
| --- | --- |

(46)

Kooskõlas eespool öelduga loetakse ajutine järeldus põhjusliku seose kohta ühenduse tootmisharu poolt kantud materiaalse kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel kinnitatuks.

G.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Arengud pärast uurimisperioodi

| (47) | Nii teatavatelt ühenduse tootmisharu tootjatelt kui ka koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt ja kasutajatelt laekus märkusi selle kohta, et tuleks arvesse võtta teatavaid olulisi uurimisperioodi järgseid arenguid. Eeskätt olid need märkused seotud koksi 80+ turuhindade märgatava tõusuga niihästi Hiinast pärit impordi hindade kui ühenduse tootmisharu müügihindade osas. |
| --- | --- |

(47)

Nii teatavatelt ühenduse tootmisharu tootjatelt kui ka koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt ja kasutajatelt laekus märkusi selle kohta, et tuleks arvesse võtta teatavaid olulisi uurimisperioodi järgseid arenguid. Eeskätt olid need märkused seotud koksi 80+ turuhindade märgatava tõusuga niihästi Hiinast pärit impordi hindade kui ühenduse tootmisharu müügihindade osas.

| (48) | Nimetatud huvitatud isikud peavad impordihindade tõusu peamiseks põhjuseks Hiina valitsuse poolt energiatõhusate materjalide, kaasa arvatud koksisöe, ekspordi piiramiseks rakendatud teatavaid meetmeid, mille alla kuuluvad näiteks ekspordimaksu tõstmine ja ekspordilubade andmise piiramine. Üks kasutaja on väitnud, et tõenäoliselt on need meetmed pikaajalised, kuna tulenevad struktuurilistest muutustest Hiina poliitikas, mis näevad ette, et selliseid pooltöödeldud energiakaupu nagu näiteks koks 80+ hoitakse siseturu jaoks, et luua kohapealt pärinevat lisandväärtust. Teiselt poolt on ühenduse tootmisharu tootjad kinnitanud, et praegune kõrge hinnatase on ajutine ja et seda on võimalik muuta mis tahes ajahetkel üksnes HRV valitsuse otsuse alusel. Sama kasutaja on ka väitnud, et kuna müügihinnad on pärast uurimisperioodi oluliselt tõusnud, on ühenduse tootjate kulutasuvuse tase praegu kõrge. Selle kasutaja arvates iseloomustab ühenduse tootmisharu müügihindasid pikaaegne tõusutendents, kuna kivivillatööstuse tarbimine on märkimisväärselt kasvanud ja ELi tootmisvõimsus ei ole suurenenud, eriti aga seetõttu, et dramaatilised muudatused Hiina poliitikas on oluliselt vähendanud HRVst eksporti. |
| --- | --- |

(48)

Nimetatud huvitatud isikud peavad impordihindade tõusu peamiseks põhjuseks Hiina valitsuse poolt energiatõhusate materjalide, kaasa arvatud koksisöe, ekspordi piiramiseks rakendatud teatavaid meetmeid, mille alla kuuluvad näiteks ekspordimaksu tõstmine ja ekspordilubade andmise piiramine. Üks kasutaja on väitnud, et tõenäoliselt on need meetmed pikaajalised, kuna tulenevad struktuurilistest muutustest Hiina poliitikas, mis näevad ette, et selliseid pooltöödeldud energiakaupu nagu näiteks koks 80+ hoitakse siseturu jaoks, et luua kohapealt pärinevat lisandväärtust. Teiselt poolt on ühenduse tootmisharu tootjad kinnitanud, et praegune kõrge hinnatase on ajutine ja et seda on võimalik muuta mis tahes ajahetkel üksnes HRV valitsuse otsuse alusel. Sama kasutaja on ka väitnud, et kuna müügihinnad on pärast uurimisperioodi oluliselt tõusnud, on ühenduse tootjate kulutasuvuse tase praegu kõrge. Selle kasutaja arvates iseloomustab ühenduse tootmisharu müügihindasid pikaaegne tõusutendents, kuna kivivillatööstuse tarbimine on märkimisväärselt kasvanud ja ELi tootmisvõimsus ei ole suurenenud, eriti aga seetõttu, et dramaatilised muudatused Hiina poliitikas on oluliselt vähendanud HRVst eksporti.

| (49) | Seoses sellega, et see kasutaja andis mõista, et väidetud pikaajalisus, mida i) Hiina ekspordi piiratusele ja ii) ühenduse tööstusharu väidetavalt kõrgele kulutasuvusele ennustatakse, on vastuolus dumpinguvastaste meetmete rakendamise põhjendustega, märgitakse kõigepealt, et kuigi on õige, et Hiina valitsus on kasutusele võtnud energiatõhusate materjalide eksporti piiravad meetmed, puudub igasugune teave, mille põhjal võiks teha järeldusi nimetatud meetmete ajalise kestuse kohta. Vastupidiselt sellele väitele on varasemad, eriti 2004. ja 2005. aasta kogemused, tõestanud, et ekspordi mõjutamisest poliitika abil võidakse üsna kiiresti loobuda. Teiseks ei võeta algmääruse artikli 6 lõike 1 kohaselt tavaliselt arvesse uurimisperioodile järgnenud perioodi dumpingu ja kahju kohta käivat teavet. |
| --- | --- |

(49)

Seoses sellega, et see kasutaja andis mõista, et väidetud pikaajalisus, mida i) Hiina ekspordi piiratusele ja ii) ühenduse tööstusharu väidetavalt kõrgele kulutasuvusele ennustatakse, on vastuolus dumpinguvastaste meetmete rakendamise põhjendustega, märgitakse kõigepealt, et kuigi on õige, et Hiina valitsus on kasutusele võtnud energiatõhusate materjalide eksporti piiravad meetmed, puudub igasugune teave, mille põhjal võiks teha järeldusi nimetatud meetmete ajalise kestuse kohta. Vastupidiselt sellele väitele on varasemad, eriti 2004. ja 2005. aasta kogemused, tõestanud, et ekspordi mõjutamisest poliitika abil võidakse üsna kiiresti loobuda. Teiseks ei võeta algmääruse artikli 6 lõike 1 kohaselt tavaliselt arvesse uurimisperioodile järgnenud perioodi dumpingu ja kahju kohta käivat teavet.

| (50) | Ajutise määruse põhjenduses 112 märgitakse, et on täheldatud Hiinast pärit koksi 80+ impordihinna olulist tõusu ja et seda on arvesse võetud ka meetme vormi valikul, milleks on minimaalne impordihind. Lisaks ajutisele määrusele kinnitavad kõrgete, kahjustavaid tasemeid ületavate impordihindade jätkumise tendentsi ka avaldatud turuaruanded ja komisjonile kättesaadav teave koksi 80+ impordi kohta HRVst pärast ajutiste meetmete rakendamist. Nagu põhjenduses 75 on osutatud, on seda asjaolu arvesse võetud ka kavandatud lõpliku meetme puhul, milleks on valitud minimaalne impordihind. |
| --- | --- |

(50)

Ajutise määruse põhjenduses 112 märgitakse, et on täheldatud Hiinast pärit koksi 80+ impordihinna olulist tõusu ja et seda on arvesse võetud ka meetme vormi valikul, milleks on minimaalne impordihind. Lisaks ajutisele määrusele kinnitavad kõrgete, kahjustavaid tasemeid ületavate impordihindade jätkumise tendentsi ka avaldatud turuaruanded ja komisjonile kättesaadav teave koksi 80+ impordi kohta HRVst pärast ajutiste meetmete rakendamist. Nagu põhjenduses 75 on osutatud, on seda asjaolu arvesse võetud ka kavandatud lõpliku meetme puhul, milleks on valitud minimaalne impordihind.

| (51) | Teatavad ühenduse tootjad on väitnud, et uurimisperioodi järgsed kõrged impordihinna tasemed tulenesid ka lahtise lasti mereveo prahihinnast, mis pärast uurimisperioodi oluliselt tõusis ja kruvis üles vaatlusaluse toote CIF-hinna. Nad väitsid, et kuna minimaalne impordihind määratakse kindlaks CIF-hinna põhjal, ei lahenda see dumpinguhinnaga impordiga seotud probleeme, kuna mereveo prahihinda sisaldavad impordihinnad vastavad minimaalsele impordihinnale. Seoses sellega märgitakse kõigepealt, et algmääruse artikli 6 lõike 1 kohaselt uurimisperioodi järgse perioodi dumpingu kohta käivat teavet tavaliselt arvesse ei võeta. Lisaks ei ole nimetatud ühenduse tootjad ka täpsustanud, kuidas tuleks antud juhul väidetud mereveo prahihindade tõusu nende arvates arvesse võtta. |
| --- | --- |

(51)

Teatavad ühenduse tootjad on väitnud, et uurimisperioodi järgsed kõrged impordihinna tasemed tulenesid ka lahtise lasti mereveo prahihinnast, mis pärast uurimisperioodi oluliselt tõusis ja kruvis üles vaatlusaluse toote CIF-hinna. Nad väitsid, et kuna minimaalne impordihind määratakse kindlaks CIF-hinna põhjal, ei lahenda see dumpinguhinnaga impordiga seotud probleeme, kuna mereveo prahihinda sisaldavad impordihinnad vastavad minimaalsele impordihinnale. Seoses sellega märgitakse kõigepealt, et algmääruse artikli 6 lõike 1 kohaselt uurimisperioodi järgse perioodi dumpingu kohta käivat teavet tavaliselt arvesse ei võeta. Lisaks ei ole nimetatud ühenduse tootjad ka täpsustanud, kuidas tuleks antud juhul väidetud mereveo prahihindade tõusu nende arvates arvesse võtta.

| (52) | Need ühenduse tootjad on ka väitnud, et uurimisperioodi toorainekuludel põhinev minimaalne impordihind ei ole piisav dumpinguhinnaga impordi kahjustava mõju kõrvaldamiseks, kuna pärast uurimisperioodi on mereveo prahihinnad oluliselt tõusnud, mõjutades põhitooraineks oleva koksisöega seotud kulusid, mille ühenduse tootmisharu hangib peamiselt ülemeremaadest. Sellega seoses korratakse taas, et algmääruse artikli 6 lõike 1 kohaselt uurimisperioodi järgse perioodi kohta käivat teavet tavaliselt arvesse ei võeta. Ka ei ole ühenduse tootmisharu tootjad kvantitatiivselt määratlenud väidetava mereveo prahihindade tõusu mõju ühenduse tootmisharu koksi 80+ tootmiskuludele, välja arvatud see, et nad on esitanud mõned mereveo prahihindade kohta avaldatud turuaruanded. Kuid need ei võimalda teha piisava täpsusastmega arvutusi ühenduse tootmisharule kui tervikule avaldatava mõju kohta, võttes arvesse eriti seda, et ühenduse tööstusharu tootjad hangivad oma tooraine paljudest erinevatest allikatest ja et ühte suurt ühenduse tootmisharu tootjat mereveo prahihindade tõus ei mõjuta, kuna ta kasutab kohaliku päritoluga toorainet. Seetõttu lükatakse ühenduse tootjate väide tagasi. |
| --- | --- |

(52)

Need ühenduse tootjad on ka väitnud, et uurimisperioodi toorainekuludel põhinev minimaalne impordihind ei ole piisav dumpinguhinnaga impordi kahjustava mõju kõrvaldamiseks, kuna pärast uurimisperioodi on mereveo prahihinnad oluliselt tõusnud, mõjutades põhitooraineks oleva koksisöega seotud kulusid, mille ühenduse tootmisharu hangib peamiselt ülemeremaadest. Sellega seoses korratakse taas, et algmääruse artikli 6 lõike 1 kohaselt uurimisperioodi järgse perioodi kohta käivat teavet tavaliselt arvesse ei võeta. Ka ei ole ühenduse tootmisharu tootjad kvantitatiivselt määratlenud väidetava mereveo prahihindade tõusu mõju ühenduse tootmisharu koksi 80+ tootmiskuludele, välja arvatud see, et nad on esitanud mõned mereveo prahihindade kohta avaldatud turuaruanded. Kuid need ei võimalda teha piisava täpsusastmega arvutusi ühenduse tootmisharule kui tervikule avaldatava mõju kohta, võttes arvesse eriti seda, et ühenduse tööstusharu tootjad hangivad oma tooraine paljudest erinevatest allikatest ja et ühte suurt ühenduse tootmisharu tootjat mereveo prahihindade tõus ei mõjuta, kuna ta kasutab kohaliku päritoluga toorainet. Seetõttu lükatakse ühenduse tootjate väide tagasi.

2.   Ühenduse tootmisharu huvi

| (53) | Lisaks põhjendustes 47 kuni 50 käsitletud uurimisperioodi järgsete arengute kohta tehtud märkustele väitis üks kasutaja, et ühenduse tootmisharu meetmete rakendamisega seotud huvide analüüsimisel on aluseks võetud üksnes uurimisperioodiga seotud järeldused, mitte kogu kahju uurimise periood. Sellega seoses märgitakse, et analüüs, mis käsitleb dumpinguvastaste meetmete rakendamise või rakendamata jätmise võimalike tagajärgede mõju ühenduse tootmisharule, on tuletatud kahju analüüsist, mille koostamisel võttis komisjon aluseks kahjunäitajate arengu kogu vaatlusaluse perioodi vältel ja mida on käsitletud põhjendustes 28 ja 29. Seetõttu lükatakse see kaebus tagasi. |
| --- | --- |

(53)

Lisaks põhjendustes 47 kuni 50 käsitletud uurimisperioodi järgsete arengute kohta tehtud märkustele väitis üks kasutaja, et ühenduse tootmisharu meetmete rakendamisega seotud huvide analüüsimisel on aluseks võetud üksnes uurimisperioodiga seotud järeldused, mitte kogu kahju uurimise periood. Sellega seoses märgitakse, et analüüs, mis käsitleb dumpinguvastaste meetmete rakendamise või rakendamata jätmise võimalike tagajärgede mõju ühenduse tootmisharule, on tuletatud kahju analüüsist, mille koostamisel võttis komisjon aluseks kahjunäitajate arengu kogu vaatlusaluse perioodi vältel ja mida on käsitletud põhjendustes 28 ja 29. Seetõttu lükatakse see kaebus tagasi.

| (54) | Kuna uut või põhjendatud teavet või väidet ei ole sellega seoses esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 82 kuni 84 ühenduse tootmisharu huvide kohta tehtud järeldused. |
| --- | --- |

(54)

Kuna uut või põhjendatud teavet või väidet ei ole sellega seoses esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 82 kuni 84 ühenduse tootmisharu huvide kohta tehtud järeldused.

3.   Ühenduses asuvate sõltumatute importijate/edasimüüjate huvid

| (55) | Kuna importijad/edasimüüjad ühtegi märkust ei esitanud, kinnitatakse algmääruse põhjendused 85 kuni 87. |
| --- | --- |

(55)

Kuna importijad/edasimüüjad ühtegi märkust ei esitanud, kinnitatakse algmääruse põhjendused 85 kuni 87.

4.   Kasutajate huvid

a)   Kivivillatootjad

| (56) | Kuna uut ja põhjendatud teavet või väidet ei esitatud, kinnitatakse algmääruse põhjendused 89 kuni 91. Kinnitatakse, et hindade allalöömise marginaali taseme tollimaksul oleks väga piiratud mõju koostööd tegevate kivivillatootjate tootmiskuludele, mis hüpoteetiliselt suureneksid maksimaalselt umbes 1 % võtta, nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 98. |
| --- | --- |

(56)

Kuna uut ja põhjendatud teavet või väidet ei esitatud, kinnitatakse algmääruse põhjendused 89 kuni 91. Kinnitatakse, et hindade allalöömise marginaali taseme tollimaksul oleks väga piiratud mõju koostööd tegevate kivivillatootjate tootmiskuludele, mis hüpoteetiliselt suureneksid maksimaalselt umbes 1 % võtta, nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 98.

b)   Valukojad

| (57) | Pärast algetappi on komisjon tõhustanud uurimist seoses meetmete võimaliku mõjuga kasutajatele, eriti valukodadele. Selleks nõuti täiendavat teavet Euroopa sulatuskodade assotsiatsioonilt (CAEF) ja riiklikelt sulatuskodade ühendustelt. Saadud teave kinnitab esialgseid järeldusi, mis põhinevad kasutajatele saadetud küsimustike vastustel ja on esitatud ajutise määruse põhjendustes 93 ja 94, kus väidetakse, et koksi 80+ mõju valukodade tootmise kogukuludele on suhteliselt tagasihoidlik. Tuvastati, et kuigi koksi 80+ osa kasutajate tootmiskuludes on tooteti erinev, jääb see vahemikku 2–5 %. |
| --- | --- |

(57)

Pärast algetappi on komisjon tõhustanud uurimist seoses meetmete võimaliku mõjuga kasutajatele, eriti valukodadele. Selleks nõuti täiendavat teavet Euroopa sulatuskodade assotsiatsioonilt (CAEF) ja riiklikelt sulatuskodade ühendustelt. Saadud teave kinnitab esialgseid järeldusi, mis põhinevad kasutajatele saadetud küsimustike vastustel ja on esitatud ajutise määruse põhjendustes 93 ja 94, kus väidetakse, et koksi 80+ mõju valukodade tootmise kogukuludele on suhteliselt tagasihoidlik. Tuvastati, et kuigi koksi 80+ osa kasutajate tootmiskuludes on tooteti erinev, jääb see vahemikku 2–5 %.

| (58) | Ajutise määruse põhjenduses 93 on märgitud, et valukodade kulutasuvus jääb arvutuste kohaselt vahemikku 2–6 %. See vastab CAEFi poolt esitatud ja 2006. aastal 93 valukoja kulutasuvusuuringust saadud teabele, mille kohaselt valutööstuse keskmine kulutasuvus oli 4,4 % (keskmine marginaal oli 2,8 % autotööstuse ja 6,4 % masinatööstuse jaoks tootvatel valukodadel). |
| --- | --- |

(58)

Ajutise määruse põhjenduses 93 on märgitud, et valukodade kulutasuvus jääb arvutuste kohaselt vahemikku 2–6 %. See vastab CAEFi poolt esitatud ja 2006. aastal 93 valukoja kulutasuvusuuringust saadud teabele, mille kohaselt valutööstuse keskmine kulutasuvus oli 4,4 % (keskmine marginaal oli 2,8 % autotööstuse ja 6,4 % masinatööstuse jaoks tootvatel valukodadel).

| (59) | Eespool nimetatud täiendav teave on ka kinnitanud esialgseid järeldusi selle kohta, et hindade allalöömise marginaali taseme tollimaksul oleks väga piiratud mõju valukodade tootmiskuludele, mis hüpoteetiliselt suureneksid maksimaalselt umbes 1 % võrra. Märgitakse, et suure osa ajutise määruse põhjenduses 93 osutatud analüüsiga hõlmatud valukodade osas on see protsent isegi ühest väiksem. |
| --- | --- |

(59)

Eespool nimetatud täiendav teave on ka kinnitanud esialgseid järeldusi selle kohta, et hindade allalöömise marginaali taseme tollimaksul oleks väga piiratud mõju valukodade tootmiskuludele, mis hüpoteetiliselt suureneksid maksimaalselt umbes 1 % võrra. Märgitakse, et suure osa ajutise määruse põhjenduses 93 osutatud analüüsiga hõlmatud valukodade osas on see protsent isegi ühest väiksem.

| (60) | Mõned huvitatud isikud on väitnud, et Euroopa valukodade madala keskmise kasumimarginaali tõttu ei suuda nad vastu pidada koksi 80+ hindade olulisele tõusule, mida neil on väga raske üle kanda oma klientidele. Sellega seoses märgitakse, et ei saa välistada, et mõned valukojad ei suuda koksi 80+ praegustele hinnatasemetele vastu pidada. Uurimisperioodi järgset hindade tõusu ei saa siiski dumpinguvastaste meetmete arvele kirjutada, sest ajutise määrusega rakendatud minimaalne impordihind jääb praegusest turuhinna tasemest märgatavalt allapoole ja hinnatõusud algasid juba enne ajutise määruse rakendamist. |
| --- | --- |

(60)

Mõned huvitatud isikud on väitnud, et Euroopa valukodade madala keskmise kasumimarginaali tõttu ei suuda nad vastu pidada koksi 80+ hindade olulisele tõusule, mida neil on väga raske üle kanda oma klientidele. Sellega seoses märgitakse, et ei saa välistada, et mõned valukojad ei suuda koksi 80+ praegustele hinnatasemetele vastu pidada. Uurimisperioodi järgset hindade tõusu ei saa siiski dumpinguvastaste meetmete arvele kirjutada, sest ajutise määrusega rakendatud minimaalne impordihind jääb praegusest turuhinna tasemest märgatavalt allapoole ja hinnatõusud algasid juba enne ajutise määruse rakendamist.

c)   Tarnekindlus

| (61) | Mõned kasutajad on ka korranud oma varasemaid väiteid seoses koksi 80+ tarnekindlusega, väites, et võetavad meetmed mõjutavad dramaatiliselt EÜ kasutaja tootmisharu, mille jaoks koks 80+ on strateegilise tähtsusega tooraine. Kuid samaaegselt on nad kinnitanud, et dumpinguvastastel meetmetel on üksnes marginaalne (kui üldse) mõju Hiina ekspordile. Lisaks on käesoleval juhul vastu võetud dumpinguvastaste meetmete vorm ja tasand kavandatud nii, et need toimivad ühenduse tootmisharu turvavõrguna, tekitamata seejuures kunstlikke turumoonutusi, mis kahjustaksid kasutaja tootmisharu. Uurimine näitas, et tarnete kokkukuivamise oht (kui see üldse tekib) võib tuleneda võimalikust siseriikliku nõudluse suurenemisest Hiinas ja Hiina praegusest poliitikast, millega piiratakse energiatõhusate kaupade eksporti, mitte aga dumpinguvastastest meetmetest. |
| --- | --- |

(61)

Mõned kasutajad on ka korranud oma varasemaid väiteid seoses koksi 80+ tarnekindlusega, väites, et võetavad meetmed mõjutavad dramaatiliselt EÜ kasutaja tootmisharu, mille jaoks koks 80+ on strateegilise tähtsusega tooraine. Kuid samaaegselt on nad kinnitanud, et dumpinguvastastel meetmetel on üksnes marginaalne (kui üldse) mõju Hiina ekspordile. Lisaks on käesoleval juhul vastu võetud dumpinguvastaste meetmete vorm ja tasand kavandatud nii, et need toimivad ühenduse tootmisharu turvavõrguna, tekitamata seejuures kunstlikke turumoonutusi, mis kahjustaksid kasutaja tootmisharu. Uurimine näitas, et tarnete kokkukuivamise oht (kui see üldse tekib) võib tuleneda võimalikust siseriikliku nõudluse suurenemisest Hiinas ja Hiina praegusest poliitikast, millega piiratakse energiatõhusate kaupade eksporti, mitte aga dumpinguvastastest meetmetest.

5.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (62) | Eespool nimetatud ühenduse kasutajate huvide täiendav analüüs ei ole muutnud sellega seoses tehtud ajutisi järeldusi. Isegi kui teatavatel juhtudel langeb koormus täielikult kasutajale/importijale, on selle kahjulik finantsmõju viimatinimetatutele igal juhul väheoluline. Sellest tulenevalt otsustatakse, et ajutises määruses ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi ei muudeta. Kuna muid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse need lõplikult. |
| --- | --- |

(62)

Eespool nimetatud ühenduse kasutajate huvide täiendav analüüs ei ole muutnud sellega seoses tehtud ajutisi järeldusi. Isegi kui teatavatel juhtudel langeb koormus täielikult kasutajale/importijale, on selle kahjulik finantsmõju viimatinimetatutele igal juhul väheoluline. Sellest tulenevalt otsustatakse, et ajutises määruses ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi ei muudeta. Kuna muid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse need lõplikult.

H.   LÕPLIKUD MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (63) | Ajutises määruses võeti kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel aluseks maksueelne kasumimarginaal, mis vastas ühenduse tootmisharu poolt aastatel 2003–2005 saavutatud keskmisele kasumimarginaalile ja mis esialgsete arvutuste kohaselt moodustas 15,3 % käibest. See loeti maksueelseks kasumimarginaaliks, mida seda tüüpi tootmisharu võis usutavasti saavutada sektori tavalistes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. |
| --- | --- |

(63)

Ajutises määruses võeti kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel aluseks maksueelne kasumimarginaal, mis vastas ühenduse tootmisharu poolt aastatel 2003–2005 saavutatud keskmisele kasumimarginaalile ja mis esialgsete arvutuste kohaselt moodustas 15,3 % käibest. See loeti maksueelseks kasumimarginaaliks, mida seda tüüpi tootmisharu võis usutavasti saavutada sektori tavalistes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

| (64) | Mitmed huvitatud isikud vaidlustasid ajutiselt kasutatud kasumimarginaali taseme. Üks kasutaja kaebas, et 15,3 % kasumimäär on liiga kõrge, väites, et ühenduse tootmisharu poolt 2004. ja 2005. aastal saavutatud kasumitasemed olid erandlikud, kuna siis oli puudus Hiina koksist 80+ nii suur, et sel ajal kehtinud dumpinguvastased meetmed peatati. See kasutaja väitis, et puudub põhjendatud hinnang sellele, miks kasutati kasumimarginaali, mis oli oluliselt kõrgem eelmises uurimises kasutatud kasumimarginaalist. Märgitakse, et eelmise uurimise lõppetapil kasutatud kasumimarginaal oli 10,5 %. |
| --- | --- |

(64)

Mitmed huvitatud isikud vaidlustasid ajutiselt kasutatud kasumimarginaali taseme. Üks kasutaja kaebas, et 15,3 % kasumimäär on liiga kõrge, väites, et ühenduse tootmisharu poolt 2004. ja 2005. aastal saavutatud kasumitasemed olid erandlikud, kuna siis oli puudus Hiina koksist 80+ nii suur, et sel ajal kehtinud dumpinguvastased meetmed peatati. See kasutaja väitis, et puudub põhjendatud hinnang sellele, miks kasutati kasumimarginaali, mis oli oluliselt kõrgem eelmises uurimises kasutatud kasumimarginaalist. Märgitakse, et eelmise uurimise lõppetapil kasutatud kasumimarginaal oli 10,5 %.

| (65) | Koostööd tegev Hiina eksportija kordas väidet, mille kohaselt ajutist kasumimarginaali on moonutanud 2004. ja 2005. aasta kõrged kasumid, mis saadi tänu erandlikele turutingimustele. See eksportiv tootja kaebas, et koks 80+ on kaubalaadne toode ning et 5 % kasumimäär oleks suuremas kooskõlas varem kaubalaadsete toodete puhul kasutatud kasumimääradega. |
| --- | --- |

(65)

Koostööd tegev Hiina eksportija kordas väidet, mille kohaselt ajutist kasumimarginaali on moonutanud 2004. ja 2005. aasta kõrged kasumid, mis saadi tänu erandlikele turutingimustele. See eksportiv tootja kaebas, et koks 80+ on kaubalaadne toode ning et 5 % kasumimäär oleks suuremas kooskõlas varem kaubalaadsete toodete puhul kasutatud kasumimääradega.

| (66) | Teisalt on mõned ühenduse tootmisharu tootjad kaevanud, et 15,3 % kasumimarginaal ei ole piisav kahju kõrvaldamiseks, kuna nimetatud tootjate kasumitase oli olnud kõrgem siis, kui puudus dumpinguhinnaga impordi tekitatud hinnasurve. Nad kaebasid, et 15,3 % kasumimarginaal ei võimalda ühenduse tootjatel teha kohustuslike keskkonnanõuete täitmiseks vajalikke investeeringuid ning renoveerida või taasavada suletud tootmisüksusi. Kaebuses märgiti, et selline ühenduse tootmise uuendamine aitaks ühenduse tootjatel rahuldada suurenenud nõudlust koksi 80+ järele. Kuid kõnealused ühenduse tootjad ei ole esitanud täpset numbrilist kasumimarginaali, mis nende arvates oleks mõistlik. |
| --- | --- |

(66)

Teisalt on mõned ühenduse tootmisharu tootjad kaevanud, et 15,3 % kasumimarginaal ei ole piisav kahju kõrvaldamiseks, kuna nimetatud tootjate kasumitase oli olnud kõrgem siis, kui puudus dumpinguhinnaga impordi tekitatud hinnasurve. Nad kaebasid, et 15,3 % kasumimarginaal ei võimalda ühenduse tootjatel teha kohustuslike keskkonnanõuete täitmiseks vajalikke investeeringuid ning renoveerida või taasavada suletud tootmisüksusi. Kaebuses märgiti, et selline ühenduse tootmise uuendamine aitaks ühenduse tootjatel rahuldada suurenenud nõudlust koksi 80+ järele. Kuid kõnealused ühenduse tootjad ei ole esitanud täpset numbrilist kasumimarginaali, mis nende arvates oleks mõistlik.

| (67) | Esiteks märgitakse, et läbivaadatud järelduste põhjal põhjenduses 25 osutatud kulutasuvuse kohta leiti, et aastatel 2003–2004 oli kulutasuvuse kaalutud keskmine tegelikult 13,1 % ajutise määruse põhjenduses 107 märgitud 15,3 % asemel. |
| --- | --- |

(67)

Esiteks märgitakse, et läbivaadatud järelduste põhjal põhjenduses 25 osutatud kulutasuvuse kohta leiti, et aastatel 2003–2004 oli kulutasuvuse kaalutud keskmine tegelikult 13,1 % ajutise määruse põhjenduses 107 märgitud 15,3 % asemel.

| (68) | Teiseks on kahju kõrvaldamise taseme kindlaksmääramiseks kasutatud meetodid saadud märkuste põhjal läbi vaadatud. Leiti, et võrdlusuuringuks kasutatud aastaid võiks tavaolukorras loomulikult pidada mitteesindavateks seetõttu, et 2004. aasta oli erandlikult hea kasumiaasta (15 %), mille põhjuseks oli Hiinast pärit koksi suur puudus turul. See erandlik olukord mõjutas 2005. aastat (16,2 %). Teiselt poolt oli aga ühenduse tootmisharu 2003. aastal alles toibumas läbitud dumpingust, mis peegeldus mõnevõrra madalamas kasumimarginaalis (8,1 %). See-eest eelmises uurimises kasutatud 10,5 %lise plaanitud kasumi aluseks olid kolm järjestikust aastat (1995–1997) ajast enne Hiinast pärit impordi turuosa suurenemist. Seetõttu näib see asjakohasemalt kajastavat kulutasuvust, mille seda tüüpi tööstusharu võib saavutada dumpinguhinnaga impordi puudumisel. |
| --- | --- |

(68)

Teiseks on kahju kõrvaldamise taseme kindlaksmääramiseks kasutatud meetodid saadud märkuste põhjal läbi vaadatud. Leiti, et võrdlusuuringuks kasutatud aastaid võiks tavaolukorras loomulikult pidada mitteesindavateks seetõttu, et 2004. aasta oli erandlikult hea kasumiaasta (15 %), mille põhjuseks oli Hiinast pärit koksi suur puudus turul. See erandlik olukord mõjutas 2005. aastat (16,2 %). Teiselt poolt oli aga ühenduse tootmisharu 2003. aastal alles toibumas läbitud dumpingust, mis peegeldus mõnevõrra madalamas kasumimarginaalis (8,1 %). See-eest eelmises uurimises kasutatud 10,5 %lise plaanitud kasumi aluseks olid kolm järjestikust aastat (1995–1997) ajast enne Hiinast pärit impordi turuosa suurenemist. Seetõttu näib see asjakohasemalt kajastavat kulutasuvust, mille seda tüüpi tööstusharu võib saavutada dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

| (69) | Nagu teatavate väidete puhul, mis käsitlevad teatavatele ühenduse tootjatele investeeringuteks vajalikku kasumimarginaali, märgitakse ka siin, et kahju kõrvaldamise taseme kindlaksmääramisel on see kriteerium ebaoluline. Muidugi peab kõnesoleva kahju kõrvaldamiseks vajaliku sihthinna arvutamiseks kasutatud kasumimarginaal olema piiratud kasumimarginaaliga, mida ühenduse tootmisharu peaks mõistlikuks tavalistes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. |
| --- | --- |

(69)

Nagu teatavate väidete puhul, mis käsitlevad teatavatele ühenduse tootjatele investeeringuteks vajalikku kasumimarginaali, märgitakse ka siin, et kahju kõrvaldamise taseme kindlaksmääramisel on see kriteerium ebaoluline. Muidugi peab kõnesoleva kahju kõrvaldamiseks vajaliku sihthinna arvutamiseks kasutatud kasumimarginaal olema piiratud kasumimarginaaliga, mida ühenduse tootmisharu peaks mõistlikuks tavalistes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

| (70) | Eespool öeldu põhjal järeldatakse, et on mõistlik oletada, et ühenduse tööstusharu saavutab dumpinguhinnaga impordi puudumisel 10,5 %lise maksueelse kasumimarginaali, ning seda kasumimarginaali kasutati ka lõppjäreldustes. |
| --- | --- |

(70)

Eespool öeldu põhjal järeldatakse, et on mõistlik oletada, et ühenduse tööstusharu saavutab dumpinguhinnaga impordi puudumisel 10,5 %lise maksueelse kasumimarginaali, ning seda kasumimarginaali kasutati ka lõppjäreldustes.

| (71) | Hinna allalöömise arvutuste jaoks kohandatud Hiinast pärit impordi hindu (vaata põhjendusi 20 ja 21) võrreldi uurimisperioodi kestel samasuguse ühenduse turul ühenduse tootmisharu poolt müüdava toote mittekahjustava hinnaga. Mittekahjustav hind saadi ühenduse tootmisharu müügihinna kohandamisega selliselt, et see kajastab kasumimarginaali praeguseks läbivaadatud kujul (vaata põhjendus 70)). Võrdlemisel saadud vahe, väljendatud protsendina kogu CIF-impordi väärtusest, oli 25,8 %, st väiksem kui tuvastatud dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(71)

Hinna allalöömise arvutuste jaoks kohandatud Hiinast pärit impordi hindu (vaata põhjendusi 20 ja 21) võrreldi uurimisperioodi kestel samasuguse ühenduse turul ühenduse tootmisharu poolt müüdava toote mittekahjustava hinnaga. Mittekahjustav hind saadi ühenduse tootmisharu müügihinna kohandamisega selliselt, et see kajastab kasumimarginaali praeguseks läbivaadatud kujul (vaata põhjendus 70)). Võrdlemisel saadud vahe, väljendatud protsendina kogu CIF-impordi väärtusest, oli 25,8 %, st väiksem kui tuvastatud dumpingumarginaal.

| (72) | Juhul kui ükski eksportiv tootja ei oleks nõudnud individuaalset kohtlemist, oleks arvutatud üks üleriigiline kahju kõrvaldamise tase kõikide HRV eksportijate jaoks. |
| --- | --- |

(72)

Juhul kui ükski eksportiv tootja ei oleks nõudnud individuaalset kohtlemist, oleks arvutatud üks üleriigiline kahju kõrvaldamise tase kõikide HRV eksportijate jaoks.

2.   Lõplikud meetmed

| (73) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta tehtud järelduste valguses ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale leitud tasemele. Sellisel juhul peaks tollimaksu määr olema kindlaks määratud tuvastatud kahju tasemel. |
| --- | --- |

(73)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta tehtud järelduste valguses ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale leitud tasemele. Sellisel juhul peaks tollimaksu määr olema kindlaks määratud tuvastatud kahju tasemel.

| (74) | Eespool öeldu põhjal peaks lõplik tollimaks olema 25,8 %. |
| --- | --- |

(74)

Eespool öeldu põhjal peaks lõplik tollimaks olema 25,8 %.

3.   Meetmete vorm

| (75) | Ajutise määrusega kehtestati dumpinguvastane tollimaks minimaalse impordihinna vormis. Et kaalutlused, mille põhjal minimaalne impordihind valiti ajutise määruse põhjenduses 112 osutatud meetme vormiks, kehtivad ka praegu, ja kuna ei ole esitatud seda valikut vaidlustavaid märkusi, kinnitatakse minimaalne impordihind meetme vormiks. |
| --- | --- |

(75)

Ajutise määrusega kehtestati dumpinguvastane tollimaks minimaalse impordihinna vormis. Et kaalutlused, mille põhjal minimaalne impordihind valiti ajutise määruse põhjenduses 112 osutatud meetme vormiks, kehtivad ka praegu, ja kuna ei ole esitatud seda valikut vaidlustavaid märkusi, kinnitatakse minimaalne impordihind meetme vormiks.

| (76) | Nagu osutatakse ajutise määruse põhjenduses 117, analüüsis komisjon lisaks minimaalsele impordihinnale kohaldatava indekseerimissüsteemi tasuvust. Sel eesmärgil tutvus komisjon erinevate indekseerimisvõimalustega, eeskätt koksisöe, koksi 80+ peamise tooraine hinnaarenguga. Samuti on teatavad ühenduse tööstusharu tootjad nõudnud minimaalse impordihinna sidumist koksisöe kuludega. Siiski leiti, et koksi 80+ hinnakõikumisi ei saa piisavalt põhjendada koksisöe või mõne muu olulise sisendi hinnaarenguga. Seetõttu otsustati, et minimaalset impordihinda ei indekseerita. |
| --- | --- |

(76)

Nagu osutatakse ajutise määruse põhjenduses 117, analüüsis komisjon lisaks minimaalsele impordihinnale kohaldatava indekseerimissüsteemi tasuvust. Sel eesmärgil tutvus komisjon erinevate indekseerimisvõimalustega, eeskätt koksisöe, koksi 80+ peamise tooraine hinnaarenguga. Samuti on teatavad ühenduse tööstusharu tootjad nõudnud minimaalse impordihinna sidumist koksisöe kuludega. Siiski leiti, et koksi 80+ hinnakõikumisi ei saa piisavalt põhjendada koksisöe või mõne muu olulise sisendi hinnaarenguga. Seetõttu otsustati, et minimaalset impordihinda ei indekseerita.

| (77) | Minimaalse impordihinna suurus saadakse kahjumarginaali kohaldamisel ekspordihindadele, mida on kasutatud kahju kõrvaldamise taseme arvutamiseks uurimisperioodi vältel. Sel viisil arvutatud lõpliku minimaalse impordihinna suurus on 197 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(77)

Minimaalse impordihinna suurus saadakse kahjumarginaali kohaldamisel ekspordihindadele, mida on kasutatud kahju kõrvaldamise taseme arvutamiseks uurimisperioodi vältel. Sel viisil arvutatud lõpliku minimaalse impordihinna suurus on 197 eurot tonni kohta.

4.   Rakendamine

| (78) | Kuna meetmete rakendamise kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse algmääruse põhjendused 114 kuni 116. |
| --- | --- |

(78)

Kuna meetmete rakendamise kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse algmääruse põhjendused 114 kuni 116.

| (79) | Tunti muret, kas need meetodid on kohaldatavad koksi mõõtmise meetodi suhtes koksi 80+ ja koksi 80– osakaalu määramisel segasaadetise puhul. Uurimine näitas, et koksi 80+ importijad rakendavad muu hulgas rangeid kriteeriume ka suuruse ja niiskusesisalduse osas ning et ostetud toote saabumisel ühendusse teeb importija kontrollmõõtmise, et olla kindel, et neist kriteeriumitest on kinni peetud. Koksi põhikasutaja EÜs on sertifitseeritud ISO 9001:2000 või sellega samaväärse kvaliteedijuhtimise süsteemi kohaselt, mis näeb ette, et igal saadetisel peab kaasas olema päritolusertifikaat ja vastavussertifikaat. Selliseid vastavussertifikaate, mis kinnitavad ka mõõtmelisi spetsifikatsioone, võivad nõuda rakendustolliasutused deklaratsioonis sisalduvate üksikasjade täpsuse kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(79)

Tunti muret, kas need meetodid on kohaldatavad koksi mõõtmise meetodi suhtes koksi 80+ ja koksi 80– osakaalu määramisel segasaadetise puhul. Uurimine näitas, et koksi 80+ importijad rakendavad muu hulgas rangeid kriteeriume ka suuruse ja niiskusesisalduse osas ning et ostetud toote saabumisel ühendusse teeb importija kontrollmõõtmise, et olla kindel, et neist kriteeriumitest on kinni peetud. Koksi põhikasutaja EÜs on sertifitseeritud ISO 9001:2000 või sellega samaväärse kvaliteedijuhtimise süsteemi kohaselt, mis näeb ette, et igal saadetisel peab kaasas olema päritolusertifikaat ja vastavussertifikaat. Selliseid vastavussertifikaate, mis kinnitavad ka mõõtmelisi spetsifikatsioone, võivad nõuda rakendustolliasutused deklaratsioonis sisalduvate üksikasjade täpsuse kontrollimiseks.

| (80) | Tootmisharus kohaldatakse standardeid ISO 728:1995 ja ISO 18238:2006, mis määravad kindlaks vastavalt mõõtemeetodi ja mõõdetavast koksist proovide võtmise meetodi. Tõsiasi, et importiv tööstusharu neid standardeid juba kohaldab, näitab nende kohaldatavust ja seega ka asjakohasust nimetatud meetmete rakendamisel. |
| --- | --- |

(80)

Tootmisharus kohaldatakse standardeid ISO 728:1995 ja ISO 18238:2006, mis määravad kindlaks vastavalt mõõtemeetodi ja mõõdetavast koksist proovide võtmise meetodi. Tõsiasi, et importiv tööstusharu neid standardeid juba kohaldab, näitab nende kohaldatavust ja seega ka asjakohasust nimetatud meetmete rakendamisel.

I.   AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK KOGUMINE

| (81) | Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt tuleks ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kui lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, |
| --- | --- |

(81)

Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt tuleks ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kui lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kivisöekoksi impordi suhtes, mille tüki läbimõõt on üle 80 mm (koks 80+) ja mis kuulub CN-koodi ex 2704 00 19 (TARICi kood 2704001910) alla. Tükkide läbimõõt määratakse kindlaks vastavalt ISO 728:1995 normile.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toodete suhtes, suuruseks on minimaalse impordihinna (197 eurot tonni kohta) ja ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist saadud vaba netohinna vahe kõigil neil juhtudel, kui viimatinimetatu on minimaalsest impordihinnast väiksem.

3.   Kui tarnitakse kivisöekoksi segu, mis sisaldab nii üle 80 mm tüki läbimõõduga kui ka väiksema tüki läbimõõduga kivisöekoksi, kohaldatakse samuti proportsionaalselt dumpinguvastast tollimaksu kivisöekoksi suhtes tüki läbimõõduga üle 80 mm, välja arvatud juhul, kui on kindlaks määratud, et tüki läbimõõduga üle 80 mm kivisöekoksi kogus ei ületa 20 % segaveose kuivaine netomassist. Kivisöekoksi, mille tüki läbimõõt on üle 80 mm, kogust segaveoses võib kindlaks määrata vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (5) artiklitele 68 kuni 70, kus lisaks muule on sätestatud, et tolliasutus võib deklarandilt nõuda muude dokumentide esitamist, et kontrollida tollideklaratsiooni andmete õigsust; vaadata läbi kauba ja võtta kauba analüüsiks või üksikasjalikuks läbivaatamiseks proove. Juhul, kui kivisöekoksi, tüki läbimõõduga üle 80 mm, kogus määratakse kindlaks proovide põhjal, võetakse proov vastavalt standardile ISO 18238:2006.

4.   Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist saanud kahjustada ning sellest tingituna jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (6) artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud minimaalset impordihinda protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele. Tasumisele kuuluv tollimaks on siis võrdne vähendatud minimaalse impordihinna ja vähendatud netohinna vahega ühenduse piiril enne tollivormistust.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1071/2007 kohaselt tuleks Hiina Rahvavabariigist pärit kivisöekoksi, mille tüki läbimõõt on üle 80 mm (koks 80+), impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad määruse artikliga 1 kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplikku tollimaksu, vabastatakse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. märts 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

I. JARC

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 313, 20.12.2006, lk 15.

2

(3)  ELT L 244, 19.9.2007, lk 3.

3

(4)  Konfidentsiaalsuse säilitamiseks on arvnäitaja esitatud üksnes suurusjärguna.

4

(5)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

5

(6)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6).

6

---

| 18.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 75/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 75/33

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 240/2008,

17. märts 2008,

millega tunnistatakse kehtetuks Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas jaanuaris 2002 määrusega (EÜ) nr 92/2002 (2) Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea (vesilahusena või mitte) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vahemikus 7,81–16,84 eurot tonni kohta. Sama määrusega kehtestati Eestist, Leedust, Bulgaariast ja Rumeeniast pärit uurea impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks vahemikus 6,18–21,43 eurot tonni kohta, mis muutus automaatselt kehtetuks nende riikide ühendusega ühinemise kuupäeval, vastavalt 1. mail 2004 ja 1. jaanuaril 2007. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas jaanuaris 2002 määrusega (EÜ) nr 92/2002 (2) Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea (vesilahusena või mitte) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vahemikus 7,81–16,84 eurot tonni kohta. Sama määrusega kehtestati Eestist, Leedust, Bulgaariast ja Rumeeniast pärit uurea impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks vahemikus 6,18–21,43 eurot tonni kohta, mis muutus automaatselt kehtetuks nende riikide ühendusega ühinemise kuupäeval, vastavalt 1. mail 2004 ja 1. jaanuaril 2007.

2.   Läbivaatamistaotlus

| (2) | 2006. aasta aprillis avaldas komisjon teate olemasolevate meetmete eelseisva aegumise kohta. (3)17. oktoobril 2006 sai komisjon taotluse nende meetmete aegumise läbivaatamiseks algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

2006. aasta aprillis avaldas komisjon teate olemasolevate meetmete eelseisva aegumise kohta. (3)17. oktoobril 2006 sai komisjon taotluse nende meetmete aegumise läbivaatamiseks algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt.

| (3) | Taotluse esitas Euroopa väetisetootjate ühendus (EFMA, edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab suurema osa, käesoleval juhul rohkem kui 50 %, ühenduse uurea kogutoodangust. |
| --- | --- |

(3)

Taotluse esitas Euroopa väetisetootjate ühendus (EFMA, edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab suurema osa, käesoleval juhul rohkem kui 50 %, ühenduse uurea kogutoodangust.

| (4) | Taotluse esitaja väitis ning esitas esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et meetmete aegumise korral on tõenäoline dumpingu jätkumine või kordumine ja ühenduse tootmisharule kahju tekitamine seoses Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit uurea impordiga. |
| --- | --- |

(4)

Taotluse esitaja väitis ning esitas esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et meetmete aegumise korral on tõenäoline dumpingu jätkumine või kordumine ja ühenduse tootmisharule kahju tekitamine seoses Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit uurea impordiga.

| (5) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, algatas komisjon käesoleva läbivaatamise, avaldades algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas. (4) |
| --- | --- |

(5)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, algatas komisjon käesoleva läbivaatamise, avaldades algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas. (4)

3.   Muid riike käsitlevad uurimised

| (6) | 2006. aasta mais algatas komisjon Venemaalt pärit uurea impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 901/2001 (5) kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu läbivaatamise (6) vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3. Selle läbivaatamise tulemusel tunnistas nõukogu määrusega (EÜ) nr 907/2007 (7) Venemaalt pärit uurea impordi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu kehtetuks. Leiti, et meetmete puudumise korral ei jätku oluline kahju ühenduse tootmisharule ning et puudub kahju kordumise tõenäosus. |
| --- | --- |

(6)

2006. aasta mais algatas komisjon Venemaalt pärit uurea impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 901/2001 (5) kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu läbivaatamise (6) vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3. Selle läbivaatamise tulemusel tunnistas nõukogu määrusega (EÜ) nr 907/2007 (7) Venemaalt pärit uurea impordi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu kehtetuks. Leiti, et meetmete puudumise korral ei jätku oluline kahju ühenduse tootmisharule ning et puudub kahju kordumise tõenäosus.

4.   Käesolev uurimine

4.1.   Uurimisperiood

| (7) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise suhtes oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2002. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(7)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise suhtes oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2002. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

4.2.   Uurimisega seotud isikud

| (8) | Komisjon teatas ametlikult läbivaatamiste algatamisest taotluse esitajale, ühenduse tootjatele, Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast eksportivatele tootjatele (edaspidi „asjaomased eksportijad”), teadaolevalt asjaga seotud importijatele, kaubandusettevõtjatele, kasutajatele ning nende ühendustele, samuti eksportivate riikide valitsuse esindajatele. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teatas ametlikult läbivaatamiste algatamisest taotluse esitajale, ühenduse tootjatele, Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast eksportivatele tootjatele (edaspidi „asjaomased eksportijad”), teadaolevalt asjaga seotud importijatele, kaubandusettevõtjatele, kasutajatele ning nende ühendustele, samuti eksportivate riikide valitsuse esindajatele.

| (9) | Komisjon saatis küsimustikud kõikidele nimetatud isikutele ja neile, kes endast algatamisteatises määratud tähtaja jooksul teatasid. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon saatis küsimustikud kõikidele nimetatud isikutele ja neile, kes endast algatamisteatises määratud tähtaja jooksul teatasid.

| (10) | Komisjon andis ka kõikidele otseselt asjaga seotud isikutele võimaluse teha algatamisteates määratud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon andis ka kõikidele otseselt asjaga seotud isikutele võimaluse teha algatamisteates määratud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist.

| (11) | Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja oma ärakuulamistaotlust konkreetselt põhjendasid. |
| --- | --- |

(11)

Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja oma ärakuulamistaotlust konkreetselt põhjendasid.

| (12) | Ühenduse tootjate, ühendusse importijate ja Ukraina eksportivate tootjate ilmset suurt arvu silmas pidades peeti asjakohaseks kooskõlas algmääruse artikliga 17 uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõepoolest vajalik, ning selle vajalikkuse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 anda endast teada 15 päeva jooksul pärast uurimise algatamist ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(12)

Ühenduse tootjate, ühendusse importijate ja Ukraina eksportivate tootjate ilmset suurt arvu silmas pidades peeti asjakohaseks kooskõlas algmääruse artikliga 17 uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõepoolest vajalik, ning selle vajalikkuse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 anda endast teada 15 päeva jooksul pärast uurimise algatamist ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (13) | Ühendusse importijatest nõustusid koostööd tegema väga vähesed, ainult üks importija väljendas valmisolekut koostööks. Seega otsustati, et importijate suhtes ei ole väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(13)

Ühendusse importijatest nõustusid koostööd tegema väga vähesed, ainult üks importija väljendas valmisolekut koostööks. Seega otsustati, et importijate suhtes ei ole väljavõtteline uuring vajalik.

| (14) | Kaksteist ühenduse tootjat täitis nõuetekohaselt väljavõttelise uuringu vormi ja andis ametliku nõusoleku teha uurimises edaspidi koostööd. Kõnealusest kaheteistkümnest äriühingust võeti valimisse neli äriühingut, kes leiti olevat uurea ühendusesisese tootmis- ja müügimahu suhtes ühenduse tootmisharu mõistes tüüpilised. Neli valimisse kuulunud ühenduse tootjat esindas uurimisperioodil 60 % ühenduse tootmisharu kogutoodangust, samas kui eespool nimetatud kaksteist ühenduse tootjat esindas ligikaudu 80 % ühenduse toodangust. Kõnealune valim moodustas ühenduse suurima tüüpilise uurea tootmis- ja müügimahu, mida oli võimalik olemasoleva aja jooksul uurida. |
| --- | --- |

(14)

Kaksteist ühenduse tootjat täitis nõuetekohaselt väljavõttelise uuringu vormi ja andis ametliku nõusoleku teha uurimises edaspidi koostööd. Kõnealusest kaheteistkümnest äriühingust võeti valimisse neli äriühingut, kes leiti olevat uurea ühendusesisese tootmis- ja müügimahu suhtes ühenduse tootmisharu mõistes tüüpilised. Neli valimisse kuulunud ühenduse tootjat esindas uurimisperioodil 60 % ühenduse tootmisharu kogutoodangust, samas kui eespool nimetatud kaksteist ühenduse tootjat esindas ligikaudu 80 % ühenduse toodangust. Kõnealune valim moodustas ühenduse suurima tüüpilise uurea tootmis- ja müügimahu, mida oli võimalik olemasoleva aja jooksul uurida.

| (15) | Neli Ukraina eksportivat tootjat täitis tähtajaks nõuetekohaselt väljavõttelise uuringu vormi ja andis ametliku nõusoleku teha uurimises edaspidi koostööd. Need neli eksportivat tootjat esindasid uurimisperioodil ligikaudu 100 % Ukraina koguekspordist ühendusse. Võttes arvesse koostööd tegevate Ukraina tootjate vähest arvu, otsustati väljavõttelist uuringut mitte läbi viia ning küsimustikule paluti vastata kõikidel äriühingutel. |
| --- | --- |

(15)

Neli Ukraina eksportivat tootjat täitis tähtajaks nõuetekohaselt väljavõttelise uuringu vormi ja andis ametliku nõusoleku teha uurimises edaspidi koostööd. Need neli eksportivat tootjat esindasid uurimisperioodil ligikaudu 100 % Ukraina koguekspordist ühendusse. Võttes arvesse koostööd tegevate Ukraina tootjate vähest arvu, otsustati väljavõttelist uuringut mitte läbi viia ning küsimustikule paluti vastata kõikidel äriühingutel.

| (16) | Vastused küsimustikele saadi neljalt ühenduse tootjalt, ühelt importijalt, kahelt kasutajalt ning neljalt Ukraina eksportivalt tootjalt ja ühelt Valgevene, ühelt Horvaatia ja ühelt Liibüa eksportivalt tootjalt. Lisaks esitasid oma märkused mitu importijat, kasutajat ja nende ühendust, kes küsimustikule ei vastanud. |
| --- | --- |

(16)

Vastused küsimustikele saadi neljalt ühenduse tootjalt, ühelt importijalt, kahelt kasutajalt ning neljalt Ukraina eksportivalt tootjalt ja ühelt Valgevene, ühelt Horvaatia ja ühelt Liibüa eksportivalt tootjalt. Lisaks esitasid oma märkused mitu importijat, kasutajat ja nende ühendust, kes küsimustikule ei vastanud.

| (17) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja kahju jätkumise tõenäosuse ja ühenduse huvide kindlaksmääramiseks. Kontrollkäigud viidi läbi järgmiste äriühingute valdustes.






  a) | Valimisse kaasatud ühenduse tootjad







  — | Fertiberia S.A., Madrid, Hispaania; |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja kahju jätkumise tõenäosuse ja ühenduse huvide kindlaksmääramiseks. Kontrollkäigud viidi läbi järgmiste äriühingute valdustes.

a)

Valimisse kaasatud ühenduse tootjad

—

Fertiberia S.A., Madrid, Hispaania;

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Saksamaa;

| — | Yara Group (Yara Spa Ferrara, Itaalia, ja Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Madalmaad); |
| --- | --- |

—

Yara Group (Yara Spa Ferrara, Itaalia, ja Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Madalmaad);

| — | Zakłady Azotowe Puławy S.A., Puławy, Poola. |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy S.A., Puławy, Poola.

| b) | Eksportivad tootjad







  — | Ukraina:






  — | aktsiaselts Concern Stirol, Gorlivka; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Eksportivad tootjad

—

Ukraina:

—

aktsiaselts Concern Stirol, Gorlivka;

| — | suletud aktsiaselts Severodonetsk, Severodonetsk; |
| --- | --- |

—

suletud aktsiaselts Severodonetsk, Severodonetsk;

| — | aktsiaselts Dnipro Azot, Dniprodzeržinsk; |
| --- | --- |

—

aktsiaselts Dnipro Azot, Dniprodzeržinsk;

| — | avatud aktsiaselts Cherkassy Azot, Tšerkassõ. |
| --- | --- |

—

avatud aktsiaselts Cherkassy Azot, Tšerkassõ.

| — | Horvaatia:






  — | Petrokemija D.D., Kutina. |
| --- | --- | --- |

—

Horvaatia:

—

Petrokemija D.D., Kutina.

| c) | Ühenduse importijad







  — | Dynea Austria GmbH, Krems, Austria. |
| --- | --- | --- |

c)

Ühenduse importijad

—

Dynea Austria GmbH, Krems, Austria.

| d) | Ühenduse tarbijad







  — | Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Itaalia; |
| --- | --- | --- |

d)

Ühenduse tarbijad

—

Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Itaalia;

| — | Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Hispaania. |
| --- | --- |

—

Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Hispaania.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (18) | Vaatlusalune toode on sama, mis esialgsel uurimisel kindlaksmääratud toode, st Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit, praegu CN-koodide 3102 10 10 ja 3102 10 90 alla kuuluv uurea (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(18)

Vaatlusalune toode on sama, mis esialgsel uurimisel kindlaksmääratud toode, st Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit, praegu CN-koodide 3102 10 10 ja 3102 10 90 alla kuuluv uurea (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (19) | Uureat toodetakse peamiselt ammoniaagist, mida omakorda saadakse maagaasist. See võib esineda tahkel või vedelal kujul. Tahket uureat kasutatakse põllumajanduses ja tööstuses. Põllumajanduslikku uureat võib kasutada pinnasele laotatava väetise või loomasööda lisandina. Tööstuslik uurea on teatavate liimide ja plastide tooraine. Vedelat uureat kasutatakse nii väetisena kui ka tööstustootmises. Kuigi uurea esineb eespool nimetatud eri vormidena, jäävad tema keemilised omadused sisuliselt samaks ja seda võib vaadelda käesoleva menetluse raames ühe tootena. |
| --- | --- |

(19)

Uureat toodetakse peamiselt ammoniaagist, mida omakorda saadakse maagaasist. See võib esineda tahkel või vedelal kujul. Tahket uureat kasutatakse põllumajanduses ja tööstuses. Põllumajanduslikku uureat võib kasutada pinnasele laotatava väetise või loomasööda lisandina. Tööstuslik uurea on teatavate liimide ja plastide tooraine. Vedelat uureat kasutatakse nii väetisena kui ka tööstustootmises. Kuigi uurea esineb eespool nimetatud eri vormidena, jäävad tema keemilised omadused sisuliselt samaks ja seda võib vaadelda käesoleva menetluse raames ühe tootena.

2.   Samasugune toode

| (20) | Kõnealune kordusuurimine kinnitas esialgse uurimise järeldusi, et toodetel, mida valmistavad ja ekspordivad Valgevene, Horvaatia, Liibüa ja Ukraina eksportivad tootjad, samuti toodetel, mida valmistatakse ja müüakse nende riikide siseturul, ning ka neil toodetel, mida valmistavad ja müüvad ühenduse tootjad ühenduse turul, on kõikidel ühesugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning sisuliselt sama kasutusala. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(20)

Kõnealune kordusuurimine kinnitas esialgse uurimise järeldusi, et toodetel, mida valmistavad ja ekspordivad Valgevene, Horvaatia, Liibüa ja Ukraina eksportivad tootjad, samuti toodetel, mida valmistatakse ja müüakse nende riikide siseturul, ning ka neil toodetel, mida valmistavad ja müüvad ühenduse tootjad ühenduse turul, on kõikidel ühesugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning sisuliselt sama kasutusala. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (21) | Arvestades kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldusi, on dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta allpool esitatud üksnes põhiargumendid. |
| --- | --- |

(21)

Arvestades kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldusi, on dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta allpool esitatud üksnes põhiargumendid.

1.   Dumpinguhinnaga import uurimisperioodi ajal

1.1.   Üldpõhimõtted

| (22) | Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas uurimisperioodi ajal toimus dumpingut, ning kui toimus, siis kas meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise. |
| --- | --- |

(22)

Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas uurimisperioodi ajal toimus dumpingut, ning kui toimus, siis kas meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise.

| (23) | Kolme eksportiva turumajandust järgiva riigi (Horvaatia, Liibüa ja Ukraina) puhul määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1 ja 3. Valgevene puhul määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7. |
| --- | --- |

(23)

Kolme eksportiva turumajandust järgiva riigi (Horvaatia, Liibüa ja Ukraina) puhul määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1 ja 3. Valgevene puhul määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7.

1.2.   Horvaatia

| (24) | Ainsa Horvaatia eksportiva tootja dumpingumarginaali määramisel võeti algmääruse artikli 2 lõigete 5, 11 ja 12 kohaselt aluseks kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlus kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(24)

Ainsa Horvaatia eksportiva tootja dumpingumarginaali määramisel võeti algmääruse artikli 2 lõigete 5, 11 ja 12 kohaselt aluseks kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlus kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (25) | Horvaatia eksportis uurimisperioodil ühendusse enam kui 200 000 tonni uureat, hõlmates 2,3 % ühenduse turust. Leiti, et ainus teadaolev ja koostööd tegev eksportiv tootja jätkas uurimisperioodil ühendusse eksportimist märgatavate dumpinguhindadega. Tuvastatud dumpingumarginaal ületas 20 %. |
| --- | --- |

(25)

Horvaatia eksportis uurimisperioodil ühendusse enam kui 200 000 tonni uureat, hõlmates 2,3 % ühenduse turust. Leiti, et ainus teadaolev ja koostööd tegev eksportiv tootja jätkas uurimisperioodil ühendusse eksportimist märgatavate dumpinguhindadega. Tuvastatud dumpingumarginaal ületas 20 %.

| (26) | Tekkis märkimisväärne kahtlus, kas gaasi kui uurea tootmise peamise sisendi hind oli eksportiva tootja raamatupidamises kajastatud õiglaselt. Leitigi, et gaasi oli hangitud eritingimustel, mida näitas asjaolu, et nii eksportiva tootja kui ka gaasi tarnija enamusosalus on Horvaatia riigi käes ning et gaasi hinnad olid tavatult madalad. Kuna ei olnud võimalik leida Horvaatia omamaise turu moonutamata gaasihinda, tuli algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt gaasi hinna kindlakstegemiseks võtta „mõni muu mõistlik alus, sealhulgas teave muude tüüpiliste turgude kohta”. Arvestades, et suurem osa vaatlusaluse toote valmistamisel kasutatavat gaasi on Vene päritolu, võiks korrigeeritud hinna aluseks võtta Vene gaasi keskmise ekspordihinna Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus) ilma veokuludeta, sest Waidhaus on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil Euroopa Liitu. See suurendaks dumpingumarginaali oluliselt. Arvestades, et dumping eksisteerib selle korrigeerimisetagi ning et järeldused kahju kordumise tõenäosuse kohta on esitatud allpool, seda küsimust rohkem ei vaetud. |
| --- | --- |

(26)

Tekkis märkimisväärne kahtlus, kas gaasi kui uurea tootmise peamise sisendi hind oli eksportiva tootja raamatupidamises kajastatud õiglaselt. Leitigi, et gaasi oli hangitud eritingimustel, mida näitas asjaolu, et nii eksportiva tootja kui ka gaasi tarnija enamusosalus on Horvaatia riigi käes ning et gaasi hinnad olid tavatult madalad. Kuna ei olnud võimalik leida Horvaatia omamaise turu moonutamata gaasihinda, tuli algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt gaasi hinna kindlakstegemiseks võtta „mõni muu mõistlik alus, sealhulgas teave muude tüüpiliste turgude kohta”. Arvestades, et suurem osa vaatlusaluse toote valmistamisel kasutatavat gaasi on Vene päritolu, võiks korrigeeritud hinna aluseks võtta Vene gaasi keskmise ekspordihinna Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus) ilma veokuludeta, sest Waidhaus on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil Euroopa Liitu. See suurendaks dumpingumarginaali oluliselt. Arvestades, et dumping eksisteerib selle korrigeerimisetagi ning et järeldused kahju kordumise tõenäosuse kohta on esitatud allpool, seda küsimust rohkem ei vaetud.

1.3.   Valgevene, Liibüa ja Ukraina

| (27) | Nagu on selgitatud põhjendustes 29, 38 ja 45, olid ülejäänud kolmest asjaomasest eksportivast riigist eksporditud kogused nii väikesed, et eraldi võetuna ei oleks nendega seotud ekspordihinnad dumpingu jätkumise kindlakstegemiseks piisavalt usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(27)

Nagu on selgitatud põhjendustes 29, 38 ja 45, olid ülejäänud kolmest asjaomasest eksportivast riigist eksporditud kogused nii väikesed, et eraldi võetuna ei oleks nendega seotud ekspordihinnad dumpingu jätkumise kindlakstegemiseks piisavalt usaldusväärsed.

2.   Dumpingu kordumise tõenäosus

2.1.   Valgevene

| (28) | Kuivõrd Valgevenet ei peeta turumajanduslikuks riigiks, tuli normaalväärtus määrata kindlaks kolmanda turumajandusriigi tootjalt saadud andmete põhjal. Algatamisteates nimetati sobiva võrdlusriigina Ameerika Ühendriike kui juba esialgses uurimises kasutatud riiki. Ükski huvitatud isik selle kohta märkusi ei esitanud. Esialgses uurimises juba koostööd teinud Ameerika Ühendriikide tootja esitas küsimustikule vastuse, mida kasutati normaalväärtuse määramiseks. |
| --- | --- |

(28)

Kuivõrd Valgevenet ei peeta turumajanduslikuks riigiks, tuli normaalväärtus määrata kindlaks kolmanda turumajandusriigi tootjalt saadud andmete põhjal. Algatamisteates nimetati sobiva võrdlusriigina Ameerika Ühendriike kui juba esialgses uurimises kasutatud riiki. Ükski huvitatud isik selle kohta märkusi ei esitanud. Esialgses uurimises juba koostööd teinud Ameerika Ühendriikide tootja esitas küsimustikule vastuse, mida kasutati normaalväärtuse määramiseks.

| (29) | Ainus teadaolev Valgevene tootja saatis küsimustikule vastuse. Kokku eksportis Valgevene ligikaudu 25 000 tonni uureat, mis moodustab ühenduse turust 0,3 %. Arvestades turuosa väiksusega, koondatakse Valgevene analüüsis põhitähelepanu dumpingu kordumise tõenäosusele. |
| --- | --- |

(29)

Ainus teadaolev Valgevene tootja saatis küsimustikule vastuse. Kokku eksportis Valgevene ligikaudu 25 000 tonni uureat, mis moodustab ühenduse turust 0,3 %. Arvestades turuosa väiksusega, koondatakse Valgevene analüüsis põhitähelepanu dumpingu kordumise tõenäosusele.

| (30) | Analüüsiti Valgevene ekspordikäitumist kõikide kolmandate riikide suhtes. Eksport kõikidesse maailma piirkondadesse toimus pidevalt madalama hinnaga võrdlusturu normaalväärtusest, mis näitab, et muudele eksporditurgudele müüdi dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(30)

Analüüsiti Valgevene ekspordikäitumist kõikide kolmandate riikide suhtes. Eksport kõikidesse maailma piirkondadesse toimus pidevalt madalama hinnaga võrdlusturu normaalväärtusest, mis näitab, et muudele eksporditurgudele müüdi dumpinguhinnaga.

| (31) | Lisaks uuriti, kas Valgevene puhul oleks tegemist dumpinguhindadega, kui ekspordi hinnad oleksid tasemel, mis vastaks ühenduses praegu valitsevatele hinnatasemetele. Sellise kauba puhul nagu uurea oleks müük jooksvatest turuhindadest kõrgemate hindadega tõepoolest ebatõenäoline. Ka kõnealuse analüüsiga tuvastati oluline dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks uuriti, kas Valgevene puhul oleks tegemist dumpinguhindadega, kui ekspordi hinnad oleksid tasemel, mis vastaks ühenduses praegu valitsevatele hinnatasemetele. Sellise kauba puhul nagu uurea oleks müük jooksvatest turuhindadest kõrgemate hindadega tõepoolest ebatõenäoline. Ka kõnealuse analüüsiga tuvastati oluline dumpingumarginaal.

| (32) | Samas leiti, et ekspordihinnad muudele eksporditurgudele eksportimisel olid veidi kõrgemad kui hinnad Euroopa Ühendusse eksportimisel. Seepärast on küsitav, kas ühendus oleks hindade poolest atraktiivsem turg kui muud kolmandate riikide turud. |
| --- | --- |

(32)

Samas leiti, et ekspordihinnad muudele eksporditurgudele eksportimisel olid veidi kõrgemad kui hinnad Euroopa Ühendusse eksportimisel. Seepärast on küsitav, kas ühendus oleks hindade poolest atraktiivsem turg kui muud kolmandate riikide turud.

| (33) | Võttes arvesse eespool kirjeldatud asjaolusid ja kaalutlusi, on olemas võimalus, et meetmete puudumisel on dumpingu kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(33)

Võttes arvesse eespool kirjeldatud asjaolusid ja kaalutlusi, on olemas võimalus, et meetmete puudumisel on dumpingu kordumine tõenäoline.

2.2.   Horvaatia

| (34) | Nagu põhjenduses 25 märgitud, tuvastati, et eksport ühendusse toimus dumpinguhindadega. Analüüsiti ka Horvaatia ekspordikäitumist kõikide kolmandate riikide suhtes. Eksport kõikidesse maailma piirkondadesse toimus normaalväärtusest madalama hinnaga, mis näitab, et müük toimus dumpinguhinnaga isegi eespool nimetatud korrigeerimise puudumisel. |
| --- | --- |

(34)

Nagu põhjenduses 25 märgitud, tuvastati, et eksport ühendusse toimus dumpinguhindadega. Analüüsiti ka Horvaatia ekspordikäitumist kõikide kolmandate riikide suhtes. Eksport kõikidesse maailma piirkondadesse toimus normaalväärtusest madalama hinnaga, mis näitab, et müük toimus dumpinguhinnaga isegi eespool nimetatud korrigeerimise puudumisel.

| (35) | Lisaks uuriti, kas Horvaatia puhul oleks tegemist dumpinguhindadega, kui ekspordi hinnad oleksid tasemel, mis vastaks ühenduses praegu valitsevatele hinnatasemetele. Sellise kauba puhul nagu uurea oleks müük jooksvatest turuhindadest kõrgemate hindadega tõepoolest ebatõenäoline. Ka kõnealuse analüüsiga tuvastati oluline dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks uuriti, kas Horvaatia puhul oleks tegemist dumpinguhindadega, kui ekspordi hinnad oleksid tasemel, mis vastaks ühenduses praegu valitsevatele hinnatasemetele. Sellise kauba puhul nagu uurea oleks müük jooksvatest turuhindadest kõrgemate hindadega tõepoolest ebatõenäoline. Ka kõnealuse analüüsiga tuvastati oluline dumpingumarginaal.

| (36) | Samas leiti, et ekspordihinnad muudele eksporditurgudele eksportimisel olid veidi kõrgemad kui hinnad ühendusse eksportimisel. Seepärast on küsitav, kas ühendus oleks hindade poolest atraktiivsem turg kui muud kolmandate riikide turud. |
| --- | --- |

(36)

Samas leiti, et ekspordihinnad muudele eksporditurgudele eksportimisel olid veidi kõrgemad kui hinnad ühendusse eksportimisel. Seepärast on küsitav, kas ühendus oleks hindade poolest atraktiivsem turg kui muud kolmandate riikide turud.

| (37) | Sellest tulenevalt on olemas võimalus, et meetmete puudumisel on dumpingu kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(37)

Sellest tulenevalt on olemas võimalus, et meetmete puudumisel on dumpingu kordumine tõenäoline.

2.3.   Liibüa

| (38) | Ainus teadaolev eksportiv tootja vastas küsimustikule osaliselt. Kuna osa puudu olevast teabest jäigi esitamata, tuli vajaduse korral pöörduda algmääruse artikli 18 poole. Olemasolev teave näitas, et kokku eksportis Liibüa uurimisperioodil jooksul ühendusse ligikaudu 70 000 tonni uureat, mis moodustab ühenduse turust 0,8 %. Arvestades turuosa väiksusega, koondatakse Liibüa analüüsis põhitähelepanu dumpingu kordumise tõenäosusele. Dumpingut ja dumpingu kordumise tõenäosust analüüsiti olemasoleva teabe alusel. |
| --- | --- |

(38)

Ainus teadaolev eksportiv tootja vastas küsimustikule osaliselt. Kuna osa puudu olevast teabest jäigi esitamata, tuli vajaduse korral pöörduda algmääruse artikli 18 poole. Olemasolev teave näitas, et kokku eksportis Liibüa uurimisperioodil jooksul ühendusse ligikaudu 70 000 tonni uureat, mis moodustab ühenduse turust 0,8 %. Arvestades turuosa väiksusega, koondatakse Liibüa analüüsis põhitähelepanu dumpingu kordumise tõenäosusele. Dumpingut ja dumpingu kordumise tõenäosust analüüsiti olemasoleva teabe alusel.

| (39) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 määrati tüüpilise omamaise müügi puudumisel Liibüa turul normaalväärtus päritoluriigi tootmiskulude alusel, millele lisatakse põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Kõnealusel juhul leiti, et põhjendatud kasumimarginaal on 8 %. |
| --- | --- |

(39)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 määrati tüüpilise omamaise müügi puudumisel Liibüa turul normaalväärtus päritoluriigi tootmiskulude alusel, millele lisatakse põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Kõnealusel juhul leiti, et põhjendatud kasumimarginaal on 8 %.

| (40) | Liibüa koostööd tegeva äriühingu esitatud küsimustiku analüüs näitas, et äriühingu põhitegevus oli eksport muudele kolmandatele turgudele. Uurimisperioodi jooksul eksporditi kolmandatele turgudele ligikaudu 570 000 tonni, st enam kui kaheksa korda rohkem kui kogu eksport ühenduse turule. Ekspordihindade ja eespool kirjeldatud moel kindlaks tehtud normaalväärtuse võrdlus näitas olulisel tasemel dumpingut. |
| --- | --- |

(40)

Liibüa koostööd tegeva äriühingu esitatud küsimustiku analüüs näitas, et äriühingu põhitegevus oli eksport muudele kolmandatele turgudele. Uurimisperioodi jooksul eksporditi kolmandatele turgudele ligikaudu 570 000 tonni, st enam kui kaheksa korda rohkem kui kogu eksport ühenduse turule. Ekspordihindade ja eespool kirjeldatud moel kindlaks tehtud normaalväärtuse võrdlus näitas olulisel tasemel dumpingut.

| (41) | Tekkis tõsine kahtlus, kas gaasi kui uurea tootmise peamise sisendi hind oli eksportiva tootja raamatupidamises kajastatud õiglaselt. Olemasoleva teabe põhjal jõuti järeldusele, et gaasi hangiti eritingimustel, mida näitas asjaolu, et nii eksportiva tootja kui ka gaasi tarnija enamusosalus on Liibüa riigi käes ning et gaasi hinnad olid tavatult madalad. Korrigeerimine suurendaks dumpingumarginaali oluliselt. Arvestades, et dumping eksisteerib selle korrigeerimisetagi ning et järeldused kahju kordumise tõenäosuse kohta on esitatud allpool, ei peetud sellist korrigeerimist vajalikuks, kuigi see oli põhjendatud. |
| --- | --- |

(41)

Tekkis tõsine kahtlus, kas gaasi kui uurea tootmise peamise sisendi hind oli eksportiva tootja raamatupidamises kajastatud õiglaselt. Olemasoleva teabe põhjal jõuti järeldusele, et gaasi hangiti eritingimustel, mida näitas asjaolu, et nii eksportiva tootja kui ka gaasi tarnija enamusosalus on Liibüa riigi käes ning et gaasi hinnad olid tavatult madalad. Korrigeerimine suurendaks dumpingumarginaali oluliselt. Arvestades, et dumping eksisteerib selle korrigeerimisetagi ning et järeldused kahju kordumise tõenäosuse kohta on esitatud allpool, ei peetud sellist korrigeerimist vajalikuks, kuigi see oli põhjendatud.

| (42) | Lisaks uuriti, kas Liibüa puhul oleks tegemist dumpinguhindadega, kui ekspordi hinnad oleksid tasemel, mis vastaks ühenduses praegu valitsevatele hinnatasemetele. Sellise kauba puhul nagu uurea oleks müük jooksvatest turuhindadest kõrgemate hindadega tõepoolest ebatõenäoline. Ka kõnealuse analüüsiga tuvastati oluline dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(42)

Lisaks uuriti, kas Liibüa puhul oleks tegemist dumpinguhindadega, kui ekspordi hinnad oleksid tasemel, mis vastaks ühenduses praegu valitsevatele hinnatasemetele. Sellise kauba puhul nagu uurea oleks müük jooksvatest turuhindadest kõrgemate hindadega tõepoolest ebatõenäoline. Ka kõnealuse analüüsiga tuvastati oluline dumpingumarginaal.

| (43) | Samas leiti, et ekspordihinnad muudele eksporditurgudele eksportimisel olid veidi kõrgemad kui hinnad ühendusse eksportimisel. Seepärast on küsitav, kas ühendus oleks hindade poolest atraktiivsem turg kui muud kolmandate riikide turud. |
| --- | --- |

(43)

Samas leiti, et ekspordihinnad muudele eksporditurgudele eksportimisel olid veidi kõrgemad kui hinnad ühendusse eksportimisel. Seepärast on küsitav, kas ühendus oleks hindade poolest atraktiivsem turg kui muud kolmandate riikide turud.

| (44) | Eespool nimetatut silmas pidades on olemas võimalus, et meetmete puudumisel on dumpingu kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(44)

Eespool nimetatut silmas pidades on olemas võimalus, et meetmete puudumisel on dumpingu kordumine tõenäoline.

2.4.   Ukraina

| (45) | Uurimises tegi koostööd neli tootjat. Vaid kahel neist oli uurimisperioodi jooksul ekspordimüük ühendusse. Kokku eksportis Ukraina üksnes ligikaudu 20 000 tonni uureat, mis moodustab ühenduse turust 0,2 %. Arvestades turuosa väiksusega, koondatakse Ukraina analüüsis põhitähelepanu dumpingu kordumise tõenäosusele. |
| --- | --- |

(45)

Uurimises tegi koostööd neli tootjat. Vaid kahel neist oli uurimisperioodi jooksul ekspordimüük ühendusse. Kokku eksportis Ukraina üksnes ligikaudu 20 000 tonni uureat, mis moodustab ühenduse turust 0,2 %. Arvestades turuosa väiksusega, koondatakse Ukraina analüüsis põhitähelepanu dumpingu kordumise tõenäosusele.

| (46) | Gaasiga seotud kulude kohta leiti, et suurema osa uurea tootmises tarvitatavast gaasist impordib Ukraina Venemaalt. Selles osas viitavad kõik olemasolevad andmed sellele, et Ukraina impordib maagaasi Venemaalt hindadega, mis on palju madalamad reguleerimata turgudel makstavatest maagaasihindadest. Uurimine näitas, et Venemaa maagaasi hind eksportimisel ühendusse oli ligikaudu kaks korda kõrgem kui Ukraina siseturu gaasihind. Seetõttu korrigeeriti taotluse esitaja gaasikulusid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 muudelt tüüpilistelt turgudelt saadud andmete põhjal. Korrigeeritud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus) ilma veokuludeta. Waidhaus on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on suurim Vene gaasi turg ja mille hindades kulud mõistlikult kajastuvad, ning seega võib seda käsitada kui tüüpilist turgu algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(46)

Gaasiga seotud kulude kohta leiti, et suurema osa uurea tootmises tarvitatavast gaasist impordib Ukraina Venemaalt. Selles osas viitavad kõik olemasolevad andmed sellele, et Ukraina impordib maagaasi Venemaalt hindadega, mis on palju madalamad reguleerimata turgudel makstavatest maagaasihindadest. Uurimine näitas, et Venemaa maagaasi hind eksportimisel ühendusse oli ligikaudu kaks korda kõrgem kui Ukraina siseturu gaasihind. Seetõttu korrigeeriti taotluse esitaja gaasikulusid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 muudelt tüüpilistelt turgudelt saadud andmete põhjal. Korrigeeritud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus) ilma veokuludeta. Waidhaus on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on suurim Vene gaasi turg ja mille hindades kulud mõistlikult kajastuvad, ning seega võib seda käsitada kui tüüpilist turgu algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses.

| (47) | Korrigeerimise tulemusel jäid kolme asjaomase äriühingu omamaised hinnad alla omahinna ning normaalväärtusena kasutati tootmiskulu, millele lisati mõistlik kasum 8 %. Neljanda äriühingu puhul kasutati selleks nõuetekohaselt korrigeeritud omamaiseid hindu. |
| --- | --- |

(47)

Korrigeerimise tulemusel jäid kolme asjaomase äriühingu omamaised hinnad alla omahinna ning normaalväärtusena kasutati tootmiskulu, millele lisati mõistlik kasum 8 %. Neljanda äriühingu puhul kasutati selleks nõuetekohaselt korrigeeritud omamaiseid hindu.

| (48) | Seejärel analüüsiti Ukraina eksportivate tootjate ekspordikäitumist kõigi kolmandate riikide suhtes. Eksport kõikidesse maailma piirkondadesse toimus pidevalt tuvastatud normaalväärtusest oluliselt madalama hinnaga. |
| --- | --- |

(48)

Seejärel analüüsiti Ukraina eksportivate tootjate ekspordikäitumist kõigi kolmandate riikide suhtes. Eksport kõikidesse maailma piirkondadesse toimus pidevalt tuvastatud normaalväärtusest oluliselt madalama hinnaga.

| (49) | Lisaks uuriti, kas Ukraina puhul oleks tegemist dumpinguhindadega, kui ekspordi hinnad oleksid tasemel, mis vastaks ühenduses praegu valitsevatele hinnatasemetele. Sellise kauba puhul nagu uurea oleks müük jooksvatest turuhindadest kõrgemate hindadega tõepoolest ebatõenäoline. Ka kõnealuse analüüsiga tuvastati märkimisväärne dumpingumarginaal. Samas leiti, et ekspordihinnad muudele eksporditurgudele eksportimisel olid võrreldaval tasemel hindadega ühendusse eksportimisel. Seepärast on küsitav, kas ühendus oleks hindade poolest atraktiivsem turg kui muud kolmandate riikide turud. Eespool kirjeldatud asjaolusid ja kaalutlusi silmas pidades on olemas võimalus, et meetmete puudumisel on dumpingu kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(49)

Lisaks uuriti, kas Ukraina puhul oleks tegemist dumpinguhindadega, kui ekspordi hinnad oleksid tasemel, mis vastaks ühenduses praegu valitsevatele hinnatasemetele. Sellise kauba puhul nagu uurea oleks müük jooksvatest turuhindadest kõrgemate hindadega tõepoolest ebatõenäoline. Ka kõnealuse analüüsiga tuvastati märkimisväärne dumpingumarginaal. Samas leiti, et ekspordihinnad muudele eksporditurgudele eksportimisel olid võrreldaval tasemel hindadega ühendusse eksportimisel. Seepärast on küsitav, kas ühendus oleks hindade poolest atraktiivsem turg kui muud kolmandate riikide turud. Eespool kirjeldatud asjaolusid ja kaalutlusi silmas pidades on olemas võimalus, et meetmete puudumisel on dumpingu kordumine tõenäoline.

3.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

3.1.   Valgevene

| (50) | Olemasoleva teabe kohaselt oli Valgevene vaba tootmisvõimsus uurimisperioodil maksimaalselt ligikaudu 150 000 tonni. Lisaks moodustas eksport muudesse kolmandatesse riikidesse ligikaudu 225 000 tonni. |
| --- | --- |

(50)

Olemasoleva teabe kohaselt oli Valgevene vaba tootmisvõimsus uurimisperioodil maksimaalselt ligikaudu 150 000 tonni. Lisaks moodustas eksport muudesse kolmandatesse riikidesse ligikaudu 225 000 tonni.

| (51) | Ei ole välistatud, et osa vabast tootmisvõimsusest suunatakse meetmete kehtetuks tunnistamisel ühendusse. Ainsal Valgevene eksportijal on ühenduses hästi toimivad tarnekanalid ning ühenduse turu suurus on üldiselt atraktiivne, eriti geograafiliselt lähedal asuvate riikide jaoks. |
| --- | --- |

(51)

Ei ole välistatud, et osa vabast tootmisvõimsusest suunatakse meetmete kehtetuks tunnistamisel ühendusse. Ainsal Valgevene eksportijal on ühenduses hästi toimivad tarnekanalid ning ühenduse turu suurus on üldiselt atraktiivne, eriti geograafiliselt lähedal asuvate riikide jaoks.

| (52) | Samas ei saa siiski välistada, et osa nendest kogustest eksporditakse ka muudesse kolmandatesse riikidesse, kuivõrd tehasehindade tõenäolised hinnatasemed nendes piirkondades on sarnased (või isegi kõrgemad) kui ühendusse eksportimisel saadavad hinnad. Samuti ei saa välistada, et praeguste põllumajandusliku tootmise kasvu suundumuste juures võib kasvada uurea tarbimine muudes maailma piirkondades. Samas ei ole oodata, et meetmete aegumisel jõuaks eksport kogu vaba tootmisvõimsuse tasemele, kuid miinimumtaseme see tõenäoliselt ületab. |
| --- | --- |

(52)

Samas ei saa siiski välistada, et osa nendest kogustest eksporditakse ka muudesse kolmandatesse riikidesse, kuivõrd tehasehindade tõenäolised hinnatasemed nendes piirkondades on sarnased (või isegi kõrgemad) kui ühendusse eksportimisel saadavad hinnad. Samuti ei saa välistada, et praeguste põllumajandusliku tootmise kasvu suundumuste juures võib kasvada uurea tarbimine muudes maailma piirkondades. Samas ei ole oodata, et meetmete aegumisel jõuaks eksport kogu vaba tootmisvõimsuse tasemele, kuid miinimumtaseme see tõenäoliselt ületab.

| (53) | Ekspordi võimaliku ümbersuunamise kohta kolmandatest riikidest ühendusse kehtivad samad argumendid, mis näitavad, et meetmete aegumisel ei ole oluliste lisakoguste eksport ühenduse turule lähitulevikus tõenäoline. |
| --- | --- |

(53)

Ekspordi võimaliku ümbersuunamise kohta kolmandatest riikidest ühendusse kehtivad samad argumendid, mis näitavad, et meetmete aegumisel ei ole oluliste lisakoguste eksport ühenduse turule lähitulevikus tõenäoline.

3.2.   Horvaatia

| (54) | Olemasoleva teabe kohaselt oli Horvaatia vaba tootmisvõimsus uurimisperioodil maksimaalselt ligikaudu 120 000 tonni. Lisaks moodustas eksport muudesse kolmandatesse riikidesse ligikaudu 60 000 tonni. Ei ole välistatud, et osa vabast tootmisvõimsusest suunatakse meetmete kehtetuks tunnistamisel ühendusse. Ainsal Horvaatia eksportijal on ühenduses hästi toimivad tarnekanalid ning ühenduse turu suurus on üldiselt atraktiivne, eriti geograafiliselt lähedal asuvate riikide jaoks. |
| --- | --- |

(54)

Olemasoleva teabe kohaselt oli Horvaatia vaba tootmisvõimsus uurimisperioodil maksimaalselt ligikaudu 120 000 tonni. Lisaks moodustas eksport muudesse kolmandatesse riikidesse ligikaudu 60 000 tonni. Ei ole välistatud, et osa vabast tootmisvõimsusest suunatakse meetmete kehtetuks tunnistamisel ühendusse. Ainsal Horvaatia eksportijal on ühenduses hästi toimivad tarnekanalid ning ühenduse turu suurus on üldiselt atraktiivne, eriti geograafiliselt lähedal asuvate riikide jaoks.

| (55) | Dumpinguvastased meetmed ei ole siiski takistanud Horvaatiat märkimisväärseid koguseid ühendusse eksportimast. Puuduvad viited selle kohta, et kõnealused meetmed oleksid takistanud suuremaid koguseid ühendusse eksportimast. Arvestades, et nii ei ole juhtunud, ei ole tõenäoline, et selle võimsuse kasutuselevõtmisel eksport ühendusse oluliselt suureneks. Pealegi ei saa välistada, et osa nendest kogustest võib eksportida ka muudesse kolmandatesse riikidesse, kuivõrd tehasehindade tõenäolised hinnatasemed nendes piirkondades on sarnased (või pisut kõrgemad) kui ühendusse eksportimisel saadavad hinnad. |
| --- | --- |

(55)

Dumpinguvastased meetmed ei ole siiski takistanud Horvaatiat märkimisväärseid koguseid ühendusse eksportimast. Puuduvad viited selle kohta, et kõnealused meetmed oleksid takistanud suuremaid koguseid ühendusse eksportimast. Arvestades, et nii ei ole juhtunud, ei ole tõenäoline, et selle võimsuse kasutuselevõtmisel eksport ühendusse oluliselt suureneks. Pealegi ei saa välistada, et osa nendest kogustest võib eksportida ka muudesse kolmandatesse riikidesse, kuivõrd tehasehindade tõenäolised hinnatasemed nendes piirkondades on sarnased (või pisut kõrgemad) kui ühendusse eksportimisel saadavad hinnad.

| (56) | Samuti ei saa välistada, et praeguste põllumajandusliku tootmise kasvu suundumuste juures võib suureneda uurea tarbimine muudes maailma piirkondades. Samas ei ole oodata, et oluline osa Horvaatia vabast tootmisvõimsusest täiendava ekspordina ühendusse suunduks, vaid arvestades praeguseid ekspordimahte, jääb ühendusse ekspordi tase tõenäoliselt miinimumtaseme juurde. |
| --- | --- |

(56)

Samuti ei saa välistada, et praeguste põllumajandusliku tootmise kasvu suundumuste juures võib suureneda uurea tarbimine muudes maailma piirkondades. Samas ei ole oodata, et oluline osa Horvaatia vabast tootmisvõimsusest täiendava ekspordina ühendusse suunduks, vaid arvestades praeguseid ekspordimahte, jääb ühendusse ekspordi tase tõenäoliselt miinimumtaseme juurde.

| (57) | Ekspordi võimaliku ümbersuunamise kohta kolmandatest riikidest ühendusse kehtivad samad argumendid, mis näitavad, et meetmete aegumisel ei ole oluliste lisakoguste eksport lähitulevikus ühenduse turule tõenäoline. |
| --- | --- |

(57)

Ekspordi võimaliku ümbersuunamise kohta kolmandatest riikidest ühendusse kehtivad samad argumendid, mis näitavad, et meetmete aegumisel ei ole oluliste lisakoguste eksport lähitulevikus ühenduse turule tõenäoline.

3.3.   Liibüa

| (58) | Olemasoleva teabe kohaselt oli Liibüa vaba tootmisvõimsus uurimisperioodil maksimaalselt ligikaudu 140 000 tonni. Lisaks moodustas eksport muudesse kolmandatesse riikidesse ligikaudu 570 000 tonni. Ei ole välistatud, et osa vabast tootmisvõimsusest suunatakse meetmete kehtetuks tunnistamisel ühendusse. Ainsal Liibüa eksportijal on ühenduses hästi toimivad tarnekanalid ning ühenduse turu suurus on üldiselt atraktiivne, eriti geograafiliselt lähedal asuvate riikide jaoks. |
| --- | --- |

(58)

Olemasoleva teabe kohaselt oli Liibüa vaba tootmisvõimsus uurimisperioodil maksimaalselt ligikaudu 140 000 tonni. Lisaks moodustas eksport muudesse kolmandatesse riikidesse ligikaudu 570 000 tonni. Ei ole välistatud, et osa vabast tootmisvõimsusest suunatakse meetmete kehtetuks tunnistamisel ühendusse. Ainsal Liibüa eksportijal on ühenduses hästi toimivad tarnekanalid ning ühenduse turu suurus on üldiselt atraktiivne, eriti geograafiliselt lähedal asuvate riikide jaoks.

| (59) | Ei saa siiski välistada, et osa nendest kogustest eksporditakse ka muudesse kolmandatesse riikidesse, kuivõrd tehasehindade tõenäolised hinnatasemed nendes piirkondades on sarnased (või isegi kõrgemad) kui ühendusse eksportimisel saadavad hinnad. Samuti ei saa välistada, et praeguste põllumajandusliku tootmise kasvu suundumuste juures võib suureneda uurea tarbimine muudes maailma piirkondades. Samas ei ole oodata, et meetmete aegumisel jõuaks eksport kogu vaba tootmisvõimsuse tasemele, kuid miinimumtaseme see tõenäoliselt ületab. |
| --- | --- |

(59)

Ei saa siiski välistada, et osa nendest kogustest eksporditakse ka muudesse kolmandatesse riikidesse, kuivõrd tehasehindade tõenäolised hinnatasemed nendes piirkondades on sarnased (või isegi kõrgemad) kui ühendusse eksportimisel saadavad hinnad. Samuti ei saa välistada, et praeguste põllumajandusliku tootmise kasvu suundumuste juures võib suureneda uurea tarbimine muudes maailma piirkondades. Samas ei ole oodata, et meetmete aegumisel jõuaks eksport kogu vaba tootmisvõimsuse tasemele, kuid miinimumtaseme see tõenäoliselt ületab.

| (60) | Ekspordi võimaliku ümbersuunamise kohta kolmandatest riikidest ühendusse kehtivad samad argumendid, mis näitavad, et meetmete aegumisel ei ole oluliste lisakoguste eksport lähitulevikus ühenduse turule tõenäoline. |
| --- | --- |

(60)

Ekspordi võimaliku ümbersuunamise kohta kolmandatest riikidest ühendusse kehtivad samad argumendid, mis näitavad, et meetmete aegumisel ei ole oluliste lisakoguste eksport lähitulevikus ühenduse turule tõenäoline.

3.4.   Ukraina

| (61) | Olemasoleva teabe kohaselt oli Ukraina vaba tootmisvõimsus uurimisperioodil maksimaalselt ligikaudu 375 000 tonni. Lisaks moodustas eksport muudesse kolmandatesse riikidesse ligikaudu 3 500 000 tonni. Ei ole välistatud, et osa vabast tootmisvõimsusest suunatakse meetmete kehtetuks tunnistamisel ühendusse. Ukraina eksportijatel on ühenduses hästi toimivad tarnekanalid ning ühenduse turu suurus on üldiselt atraktiivne, eriti geograafiliselt lähedal asuvate riikide jaoks. Ei saa siiski välistada, et osa nendest kogustest eksporditakse muudesse kolmandatesse riikidesse, kuivõrd tehasehindade tõenäolised hinnatasemed nendes piirkondades on sarnased ühendusse eksportimisel saadavate hindadega. Samuti ei saa välistada, et praeguste põllumajandusliku tootmise kasvu suundumuste juures võib kasvada uurea tarbimine muudes maailma piirkondades. Samas ei ole oodata, et meetmete aegumisel jõuaks eksport kogu vaba tootmisvõimsuse tasemele, kuid miinimumtaseme see tõenäoliselt ületab. |
| --- | --- |

(61)

Olemasoleva teabe kohaselt oli Ukraina vaba tootmisvõimsus uurimisperioodil maksimaalselt ligikaudu 375 000 tonni. Lisaks moodustas eksport muudesse kolmandatesse riikidesse ligikaudu 3 500 000 tonni. Ei ole välistatud, et osa vabast tootmisvõimsusest suunatakse meetmete kehtetuks tunnistamisel ühendusse. Ukraina eksportijatel on ühenduses hästi toimivad tarnekanalid ning ühenduse turu suurus on üldiselt atraktiivne, eriti geograafiliselt lähedal asuvate riikide jaoks. Ei saa siiski välistada, et osa nendest kogustest eksporditakse muudesse kolmandatesse riikidesse, kuivõrd tehasehindade tõenäolised hinnatasemed nendes piirkondades on sarnased ühendusse eksportimisel saadavate hindadega. Samuti ei saa välistada, et praeguste põllumajandusliku tootmise kasvu suundumuste juures võib kasvada uurea tarbimine muudes maailma piirkondades. Samas ei ole oodata, et meetmete aegumisel jõuaks eksport kogu vaba tootmisvõimsuse tasemele, kuid miinimumtaseme see tõenäoliselt ületab.

| (62) | Ekspordi võimaliku ümbersuunamise kohta kolmandatest riikidest ühendusse on taotluse esitajad väitnud, et eeldatav võimsuse suurenemine muudes piirkondades (eelkõige Lähis-Idas) asendaks Ukraina eksporti peamiselt Aasias, kuid ka Aafrikas ja Ladina-Ameerikas suurusjärgus üle 3 000 000 tonni, mis suunataks seejärel ühendusse. Olemasoleva teabe kohaselt ei ole siiski võimalik järeldada, et selline ümberpaigutamine aset leiaks, muu hulgas seepärast, et suurenev ülemaailmne tarbimine võib need täiendavad kogused turuleviimisel alla neelata. Samuti ei saa välistada, et võimsuse suurenemine võib toimuda pikema aja jooksul, kui taotluse esitaja väidab. Kokkuvõtlikult ei ole võimalik kinnitada, et meetmete aegumisel oleks oluliste lisakoguste ümbersuunamine ühenduse turule lähitulevikus tõenäoline. |
| --- | --- |

(62)

Ekspordi võimaliku ümbersuunamise kohta kolmandatest riikidest ühendusse on taotluse esitajad väitnud, et eeldatav võimsuse suurenemine muudes piirkondades (eelkõige Lähis-Idas) asendaks Ukraina eksporti peamiselt Aasias, kuid ka Aafrikas ja Ladina-Ameerikas suurusjärgus üle 3 000 000 tonni, mis suunataks seejärel ühendusse. Olemasoleva teabe kohaselt ei ole siiski võimalik järeldada, et selline ümberpaigutamine aset leiaks, muu hulgas seepärast, et suurenev ülemaailmne tarbimine võib need täiendavad kogused turuleviimisel alla neelata. Samuti ei saa välistada, et võimsuse suurenemine võib toimuda pikema aja jooksul, kui taotluse esitaja väidab. Kokkuvõtlikult ei ole võimalik kinnitada, et meetmete aegumisel oleks oluliste lisakoguste ümbersuunamine ühenduse turule lähitulevikus tõenäoline.

4.   Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

| (63) | Eespool kirjeldatud analüüsi tulemusel jõuti järeldusele, et meetmete kehtetuks tunnistamisel ei ole tõenäoline, et Horvaatia puhul märkimisväärse koguse dumpinguhinnaga uurea müük jätkuks või muude kolme asjaomase riigi puhul korduks. |
| --- | --- |

(63)

Eespool kirjeldatud analüüsi tulemusel jõuti järeldusele, et meetmete kehtetuks tunnistamisel ei ole tõenäoline, et Horvaatia puhul märkimisväärse koguse dumpinguhinnaga uurea müük jätkuks või muude kolme asjaomase riigi puhul korduks.

D.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

1.   Ühenduse toodangu määratlus

| (64) | Ühenduses toodavad samasugust toodet 16 tootjat, kelle toodangut peetakse algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ühenduse kogutoodanguks. Kaheksa neist sai ühenduse tootjaks seoses Euroopa Liidu laienemisega 2004. aasta mais. |
| --- | --- |

(64)

Ühenduses toodavad samasugust toodet 16 tootjat, kelle toodangut peetakse algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ühenduse kogutoodanguks. Kaheksa neist sai ühenduse tootjaks seoses Euroopa Liidu laienemisega 2004. aasta mais.

| (65) | 16st ühenduse tootjast 12 nõustus uurimisel koostööd tegema, kolm saatsid väljavõttelise uuringu jaoks nõutud teabe, kuid ei väljendanud edasist koostöövalmidust. Ükski ühenduse tootja ei olnud läbivaatamistaotluse vastu. |
| --- | --- |

(65)

16st ühenduse tootjast 12 nõustus uurimisel koostööd tegema, kolm saatsid väljavõttelise uuringu jaoks nõutud teabe, kuid ei väljendanud edasist koostöövalmidust. Ükski ühenduse tootja ei olnud läbivaatamistaotluse vastu.

| (66) | Seega nõustusid koostööd tegema järgmised 12 tootjat:






  — | Achema AB (Leedu); |
| --- | --- | --- |

(66)

Seega nõustusid koostööd tegema järgmised 12 tootjat:

—

Achema AB (Leedu);

| — | Adubos de Portugal (Portugal); |
| --- | --- |

—

Adubos de Portugal (Portugal);

| — | AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austria); |
| --- | --- |

—

AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austria);

| — | Duslo a.s. (Slovakkia); |
| --- | --- |

—

Duslo a.s. (Slovakkia);

| — | Fertiberia S.A. (Hispaania); |
| --- | --- |

—

Fertiberia S.A. (Hispaania);

| — | AS Nitrofert (Eesti); |
| --- | --- |

—

AS Nitrofert (Eesti);

| — | Nitrogénművek Zrt (Ungari); |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Zrt (Ungari);

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Saksamaa); |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Saksamaa);

| — | Yara Group (kontsern, kuhu kuuluvad Yara France S.A. (Prantsusmaa), Yara Italia S.p.A. (Itaalia), Yara Brunsbuttel GmbH (Saksamaa) ja Yara Sluiskil B.V. (Madalmaad)); |
| --- | --- |

—

Yara Group (kontsern, kuhu kuuluvad Yara France S.A. (Prantsusmaa), Yara Italia S.p.A. (Itaalia), Yara Brunsbuttel GmbH (Saksamaa) ja Yara Sluiskil B.V. (Madalmaad));

| — | Zakłady Azotowe Puławy (Poola); |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy (Poola);

| — | ZAK S.A. (Poola); |
| --- | --- |

—

ZAK S.A. (Poola);

| — | BASF AG (Saksamaa). |
| --- | --- |

—

BASF AG (Saksamaa).

| (67) | Kuna kõnealuse 12 ühenduse tootja toodang moodustas uurimisperioodil ligikaudu 80 % ühenduse tootmisharu kogutoodangust, siis leitakse, et nad esindavad põhiosa ühenduse samasuguse toote kogutoodangust. Seepärast moodustavad need tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „ühenduse tootmisharuks”. Nelja ühenduse tootjat, kes koostööd ei teinud, nimetatakse edaspidi „muud ühenduse tootjad”. |
| --- | --- |

(67)

Kuna kõnealuse 12 ühenduse tootja toodang moodustas uurimisperioodil ligikaudu 80 % ühenduse tootmisharu kogutoodangust, siis leitakse, et nad esindavad põhiosa ühenduse samasuguse toote kogutoodangust. Seepärast moodustavad need tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „ühenduse tootmisharuks”. Nelja ühenduse tootjat, kes koostööd ei teinud, nimetatakse edaspidi „muud ühenduse tootjad”.

| (68) | Nagu eelpool märgitud, koostati neljast äriühingust koosnev valim. Kõik valimisse arvatud ühenduse tootjad tegid koostööd ja saatsid õigeaegselt küsimustikule vastused. Lisaks esitasid kaheksa ülejäänud koostööd teinud tootjat nõuetekohaselt teatavaid üldandmeid kahju analüüsimiseks. |
| --- | --- |

(68)

Nagu eelpool märgitud, koostati neljast äriühingust koosnev valim. Kõik valimisse arvatud ühenduse tootjad tegid koostööd ja saatsid õigeaegselt küsimustikule vastused. Lisaks esitasid kaheksa ülejäänud koostööd teinud tootjat nõuetekohaselt teatavaid üldandmeid kahju analüüsimiseks.

E.   OLUKORD ÜHENDUSE TURUL

1.   Tarbimine ühenduse turul

| (69) | Ühenduse tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul, muude ühenduse tootjate müügimaht ühenduse turul ning Eurostati andmed kogu ELi impordi kohta. Arvestades Euroopa Liidu laienemist 2004. aastal, määrati analüüsi selguse ja järjepidevuse huvides tarbimine kogu vaatlusaluse perioodi suhtes EL 25 turu põhjal. Kuna see uurimine algatati enne Euroopa Liidu edasist laienemist Bulgaariasse ja Rumeeniasse, piirdub analüüs EL 25 olukorraga. |
| --- | --- |

(69)

Ühenduse tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul, muude ühenduse tootjate müügimaht ühenduse turul ning Eurostati andmed kogu ELi impordi kohta. Arvestades Euroopa Liidu laienemist 2004. aastal, määrati analüüsi selguse ja järjepidevuse huvides tarbimine kogu vaatlusaluse perioodi suhtes EL 25 turu põhjal. Kuna see uurimine algatati enne Euroopa Liidu edasist laienemist Bulgaariasse ja Rumeeniasse, piirdub analüüs EL 25 olukorraga.

| (70) | 2002. ja 2003. aasta vahel kasvas ühenduse tarbimine 3 % ja jäi uurimisperioodini stabiilseks. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ kogutarbimine tonnides | 8 650 000 | 8 945 000 | 8 955 000 | 8 875 000 | 8 950 000 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 103 | 104 | 103 | 103 |

(70)

2002. ja 2003. aasta vahel kasvas ühenduse tarbimine 3 % ja jäi uurimisperioodini stabiilseks.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

EÜ kogutarbimine tonnides

8 650 000

8 945 000

8 955 000

8 875 000

8 950 000

Näitaja (2002 = 100)

100

103

104

103

103

2.   Import asjaomastest riikidest

2.1.   Impordi maht, turuosa ja hinnad

| (71) | Järgmises tabelis on esitatud Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit impordi mahu, turuosa ja keskmiste hindade areng. Andmed põhinevad Eurostati statistikal. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valgevene – impordi maht (tonnides) | 134 931 | 167 981 | 62 546 | 62 044 | 25 193 |
| Turuosa | 1,6 % | 1,9 % | 0,7 % | 0,7 % | 0,3 % |
| Impordihinnad
  (eurot/tonn) | 107,5 | 126,6 | 148,5 | 165,7 | 190,5 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 118 | 138 | 154 | 177 |
| Ukraina – impordi maht (tonnides) | 44 945 | 36 304 | 77 270 | 84 338 | 52 553 |
| Turuosa | 0,5 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,9 % | 0,5 % |
| Impordihinnad
  (eurot/tonn) | 117,4 | 134,5 | 139,6 | 192,7 | 194,0 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 115 | 119 | 164 | 165 |
| Horvaatia – impordi maht (tonnides) | 126 400 | 179 325 | 205 921 | 187 765 | 208 050 |
| Turuosa | 1,5 % | 2,0 % | 2,3 % | 2,1 % | 2,3 % |
| Impordihinnad
  (eurot/tonn) | 125,1 | 135,0 | 145,0 | 171,7 | 185,0 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 108 | 116 | 137 | 148 |
| Liibüa – impordi maht (tonnides) | 142 644 | 227 793 | 153 390 | 124 515 | 73 361 |
| Turuosa | 1,6 % | 2,5 % | 1,7 % | 1,4 % | 0,8 % |
| Impordihinnad
  (eurot/tonn) | 114,1 | 134,9 | 147,2 | 193,8 | 201,6 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 118 | 129 | 170 | 177 |

(71)

Järgmises tabelis on esitatud Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit impordi mahu, turuosa ja keskmiste hindade areng. Andmed põhinevad Eurostati statistikal.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Valgevene – impordi maht (tonnides)

134 931

167 981

62 546

62 044

25 193

Turuosa

1,6 %

1,9 %

0,7 %

0,7 %

0,3 %

Impordihinnad

(eurot/tonn)

107,5

126,6

148,5

165,7

190,5

Näitaja (2002 = 100)

100

118

138

154

177

Ukraina – impordi maht (tonnides)

44 945

36 304

77 270

84 338

52 553

Turuosa

0,5 %

0,4 %

0,8 %

0,9 %

0,5 %

Impordihinnad

(eurot/tonn)

117,4

134,5

139,6

192,7

194,0

Näitaja (2002 = 100)

100

115

119

164

165

Horvaatia – impordi maht (tonnides)

126 400

179 325

205 921

187 765

208 050

Turuosa

1,5 %

2,0 %

2,3 %

2,1 %

2,3 %

Impordihinnad

(eurot/tonn)

125,1

135,0

145,0

171,7

185,0

Näitaja (2002 = 100)

100

108

116

137

148

Liibüa – impordi maht (tonnides)

142 644

227 793

153 390

124 515

73 361

Turuosa

1,6 %

2,5 %

1,7 %

1,4 %

0,8 %

Impordihinnad

(eurot/tonn)

114,1

134,9

147,2

193,8

201,6

Näitaja (2002 = 100)

100

118

129

170

177

| (72) | Valgevenest pärit impordi maht suurenes pisut aastatel 2002–2003 ning langes seejärel pidevalt kogu vaatlusaluse perioodi jooksul (81 % kogu perioodi jooksul). Samamoodi suurenes Valgevene turuosa pisut aastatel 2002–2003 ning langes siis uurimisperioodil pidevalt, kuni 0,3 protsendini. Alates 2004. aastast on mahud olnud miinimumtasemel. Hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 107 eurolt 190 eurole tonni eest. |
| --- | --- |

(72)

Valgevenest pärit impordi maht suurenes pisut aastatel 2002–2003 ning langes seejärel pidevalt kogu vaatlusaluse perioodi jooksul (81 % kogu perioodi jooksul). Samamoodi suurenes Valgevene turuosa pisut aastatel 2002–2003 ning langes siis uurimisperioodil pidevalt, kuni 0,3 protsendini. Alates 2004. aastast on mahud olnud miinimumtasemel. Hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 107 eurolt 190 eurole tonni eest.

| (73) | Ukraina impordi tase oli pidevalt allapool miinimumläve, samas impordihinnad kasvasid 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 65 %. |
| --- | --- |

(73)

Ukraina impordi tase oli pidevalt allapool miinimumläve, samas impordihinnad kasvasid 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 65 %.

| (74) | Horvaatia import oli kogu perioodi jooksul suhteliselt stabiilne, püsides ühenduse turul 2 % lähedal, samas impordihinnad kasvasid 48 %. |
| --- | --- |

(74)

Horvaatia import oli kogu perioodi jooksul suhteliselt stabiilne, püsides ühenduse turul 2 % lähedal, samas impordihinnad kasvasid 48 %.

| (75) | Import Liibüast kasvas 2003. aastal, kuid langes siis pidevalt kuni uurimisperioodi lõpuni. Kogu perioodil kahanes import 49 % ja turuosa kahanes 1,6 protsendilt 2002. aastal 0,8 protsendile uurimisperioodil. Muude asjaomaste riikide puhul kasvasid Liibüa impordihinnad 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 77 %. |
| --- | --- |

(75)

Import Liibüast kasvas 2003. aastal, kuid langes siis pidevalt kuni uurimisperioodi lõpuni. Kogu perioodil kahanes import 49 % ja turuosa kahanes 1,6 protsendilt 2002. aastal 0,8 protsendile uurimisperioodil. Muude asjaomaste riikide puhul kasvasid Liibüa impordihinnad 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 77 %.

| (76) | Hinna kujunemine nendes neljas riigis on proportsionaalselt suurem või võrreldav ühenduse tootmisharu müügihinna kasvuga. |
| --- | --- |

(76)

Hinna kujunemine nendes neljas riigis on proportsionaalselt suurem või võrreldav ühenduse tootmisharu müügihinna kasvuga.

| (77) | Horvaatia hinna allalöömise taseme väljaarvutamiseks uurimisperioodil võrreldi ühenduse tootmisharu tehasehindu müügi puhul sõltumatutele tarbijatele Horvaatia ainsa koostööd teinud eksportiva tootja impordi müügihindade CIF-väärtusega ühenduse tollipiiril, mida nõuetekohaselt korrigeeriti, et peegeldada kauba hinda mahalaadimisel. Võrdlus näitas, et impordi hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest 4,7 % madalamad. Kõnealused hinnad olid siiski sarnased ühenduse tootmisharule kehtestatud mittekahjustava hinnaga. |
| --- | --- |

(77)

Horvaatia hinna allalöömise taseme väljaarvutamiseks uurimisperioodil võrreldi ühenduse tootmisharu tehasehindu müügi puhul sõltumatutele tarbijatele Horvaatia ainsa koostööd teinud eksportiva tootja impordi müügihindade CIF-väärtusega ühenduse tollipiiril, mida nõuetekohaselt korrigeeriti, et peegeldada kauba hinda mahalaadimisel. Võrdlus näitas, et impordi hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest 4,7 % madalamad. Kõnealused hinnad olid siiski sarnased ühenduse tootmisharule kehtestatud mittekahjustava hinnaga.

| (78) | Arvestades, et neljast asjaomasest riigist kolme turuosad olid nii eraldi kui ka koos alla miinimumtaseme, jõuti seisukohale, et nende eksport ühendusse ei tekitanud kahju ning et hinna allalöömise marginaalid ei olnud seepärast kahju jätkumise analüüsis asjakohased. |
| --- | --- |

(78)

Arvestades, et neljast asjaomasest riigist kolme turuosad olid nii eraldi kui ka koos alla miinimumtaseme, jõuti seisukohale, et nende eksport ühendusse ei tekitanud kahju ning et hinna allalöömise marginaalid ei olnud seepärast kahju jätkumise analüüsis asjakohased.

3.   Import muudest riikidest

| (79) | Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad samuti Eurostati andmetel. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaalt pärit impordi maht
  (tonnides) | 1 360 025 | 1 429 543 | 1 783 742 | 1 404 863 | 1 488 367 |
| Turuosa | 15,7 % | 16,0 % | 19,9 % | 15,8 % | 16,6 % |
| Venemaalt pärit impordi hinnad
  (eurot/tonni) | 119 | 133 | 154 | 180 | 196 |
| Egiptusest pärit impordi maht
  (tonnides) | 579 830 | 629 801 | 422 892 | 385 855 | 624 718 |
| Turuosa | 6,7 % | 7,0 % | 4,7 % | 4,3 % | 7,0 % |
| Egiptusest pärit impordi hinnad
  (eurot/tonni) | 149 | 163 | 178 | 220 | 222 |
| Rumeeniast pärit impordi maht
  (tonnides) | 260 298 | 398 606 | 235 417 | 309 195 | 248 377 |
| Turuosa | 3,0 % | 4,5 % | 2,6 % | 3,5 % | 2,8 % |
| Rumeeniast pärit impordi hinnad
  (eurot/tonni) | 123 | 142 | 175 | 197 | 210 |
| Kõikidest muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 373 732 | 291 620 | 254 311 | 336 110 | 326 579 |
| Turuosa | 4,3 % | 3,3 % | 2,8 % | 3,8 % | 3,6 % |
| Kõikidest muudest riikidest pärit impordi hinnad (eurot/tonni) | 141 | 170 | 194 | 221 | 224 |
| Kõikide kolmandate riikide turuosa | 29,7 % | 30,8 % | 30,0 % | 27,4 % | 30,0 % |

(79)

Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad samuti Eurostati andmetel.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Venemaalt pärit impordi maht

(tonnides)

1 360 025

1 429 543

1 783 742

1 404 863

1 488 367

Turuosa

15,7 %

16,0 %

19,9 %

15,8 %

16,6 %

Venemaalt pärit impordi hinnad

(eurot/tonni)

119

133

154

180

196

Egiptusest pärit impordi maht

(tonnides)

579 830

629 801

422 892

385 855

624 718

Turuosa

6,7 %

7,0 %

4,7 %

4,3 %

7,0 %

Egiptusest pärit impordi hinnad

(eurot/tonni)

149

163

178

220

222

Rumeeniast pärit impordi maht

(tonnides)

260 298

398 606

235 417

309 195

248 377

Turuosa

3,0 %

4,5 %

2,6 %

3,5 %

2,8 %

Rumeeniast pärit impordi hinnad

(eurot/tonni)

123

142

175

197

210

Kõikidest muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

373 732

291 620

254 311

336 110

326 579

Turuosa

4,3 %

3,3 %

2,8 %

3,8 %

3,6 %

Kõikidest muudest riikidest pärit impordi hinnad (eurot/tonni)

141

170

194

221

224

Kõikide kolmandate riikide turuosa

29,7 %

30,8 %

30,0 %

27,4 %

30,0 %

| (80) | Tuleb märkida, et kogu kolmandatest riikidest pärit import kasvas kogu perioodi jooksul 4,4 %. Kasv on tingitud peamiselt kaugelt suurimalt eksportijalt Venemaalt pärit impordi kasvust (9,4 %). Ühtlasi tuleb märkida, et Venemaalt pärit impordi suhtes kohaldati kogu perioodi jooksul minimaalse impordihinna meetmeid, mis tunnistati kehtetuks määrusega (EÜ) nr 907/2007 (vt põhjendus 6). Egiptusest pärit import kasvas 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 7,7 %, samas muudest kolmandatest riikidest pärit import, millest üle 40 % moodustas import Rumeeniast, kahanes võrdväärses ulatuses. Mis puudutab ekspordihindu, siis kõikide eespool nimetatud riikide eksport ühendusse on toimunud hindadega, mis ei alanda uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindu ja/või on ühenduse tootmisharu mittekahjustavast hinnast kõrgemad. |
| --- | --- |

(80)

Tuleb märkida, et kogu kolmandatest riikidest pärit import kasvas kogu perioodi jooksul 4,4 %. Kasv on tingitud peamiselt kaugelt suurimalt eksportijalt Venemaalt pärit impordi kasvust (9,4 %). Ühtlasi tuleb märkida, et Venemaalt pärit impordi suhtes kohaldati kogu perioodi jooksul minimaalse impordihinna meetmeid, mis tunnistati kehtetuks määrusega (EÜ) nr 907/2007 (vt põhjendus 6). Egiptusest pärit import kasvas 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 7,7 %, samas muudest kolmandatest riikidest pärit import, millest üle 40 % moodustas import Rumeeniast, kahanes võrdväärses ulatuses. Mis puudutab ekspordihindu, siis kõikide eespool nimetatud riikide eksport ühendusse on toimunud hindadega, mis ei alanda uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindu ja/või on ühenduse tootmisharu mittekahjustavast hinnast kõrgemad.

4.   Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

| (81) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis avaldavad mõju ühenduse tootmisharu olukorrale. |
| --- | --- |

(81)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis avaldavad mõju ühenduse tootmisharu olukorrale.

4.1.   Sissejuhatavad märkused

| (82) | Leiti, et enamik koostööd teinud ühenduse tootmisharu tootjatest kasutas samasugust toodet, et töödelda seda edasi segatud või sünteetilisteks väetistoodeteks, mis on edasitöödeldud lämmastikväetised ja sisaldavad lisaks lämmastikule muid aineid, nagu vees lahustuvat fosforit ja/või vees lahustuvat kaaliumi. |
| --- | --- |

(82)

Leiti, et enamik koostööd teinud ühenduse tootmisharu tootjatest kasutas samasugust toodet, et töödelda seda edasi segatud või sünteetilisteks väetistoodeteks, mis on edasitöödeldud lämmastikväetised ja sisaldavad lisaks lämmastikule muid aineid, nagu vees lahustuvat fosforit ja/või vees lahustuvat kaaliumi.

| (83) | Leiti, et sellised uurea tootmise sisesiirded ei lähe vabaturule ning seega puudub konkurents vaatlusaluse toote impordiga. Uurimine näitas, et sisekasutus moodustab ühenduse tootmisharu tootmises stabiilselt ligikaudu 20 %. Seepärast jõuti seisukohale, et sellel ei saa olla olulist mõju seoses ühenduse tootmisharule tekkinud kahjuga. |
| --- | --- |

(83)

Leiti, et sellised uurea tootmise sisesiirded ei lähe vabaturule ning seega puudub konkurents vaatlusaluse toote impordiga. Uurimine näitas, et sisekasutus moodustab ühenduse tootmisharu tootmises stabiilselt ligikaudu 20 %. Seepärast jõuti seisukohale, et sellel ei saa olla olulist mõju seoses ühenduse tootmisharule tekkinud kahjuga.

| (84) | Kui kasutatakse väljavõttelist uuringut, analüüsitakse vastavalt kujunenud tavale teatavaid kahjunäitajaid (tootmine, tootmisvõimsus, varud, müük, turuosa, kasv ja tööhõive) kogu ühenduse tootmisharu raames, samas kui üksikute äriühingute tulemusnäitajatega seotud kahjunäitajaid, st hindu, tootmiskulusid, tasuvust, palku, investeeringuid, investeeringutasuvust, rahakäivet ja kapitali kaasamise võimet uuritakse, tuginedes valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasandil kogutud andmetele (vt allpool toodud tabelid). |
| --- | --- |

(84)

Kui kasutatakse väljavõttelist uuringut, analüüsitakse vastavalt kujunenud tavale teatavaid kahjunäitajaid (tootmine, tootmisvõimsus, varud, müük, turuosa, kasv ja tööhõive) kogu ühenduse tootmisharu raames, samas kui üksikute äriühingute tulemusnäitajatega seotud kahjunäitajaid, st hindu, tootmiskulusid, tasuvust, palku, investeeringuid, investeeringutasuvust, rahakäivet ja kapitali kaasamise võimet uuritakse, tuginedes valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasandil kogutud andmetele (vt allpool toodud tabelid).

4.2.   Andmed ühenduse tootmisharu kohta tervikuna

a)   Tootmine

| (85) | Ühenduse tootmisharu tootmine koos enda tarbeks mõeldud tootmise mahtudega jäi 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel üsna stabiilseks, kasvades 2003. aastal 5 % ja 2004. aastal samavõrra kahanedes. 2005. aastal ja uurimisperioodi jooksul täheldati väikest kasvu, vastavalt 2 % ja 1 protsendipunkti võrra, ulatudes 4,45 miljoni tonni tasemele. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu toodang
  (tonnides) | 4 300 000 | 4 500 000 | 4 300 000 | 4 400 000 | 4 450 000 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 105 | 100 | 102 | 103 |
| Ühenduse tootmisharu sisesiireteks kasutatud toodang | 800 000 | 800 000 | 800 000 | 900 000 | 900 000 |
| % kogutoodangust | 19,3 % | 18,5 % | 19,5 % | 20,6 % | 20,2 % |
| Allikas: taotluse esitajad, väljavõttelise uuringu küsimustiku vastused ja küsimustiku kontrollitud vastused. |

(85)

Ühenduse tootmisharu tootmine koos enda tarbeks mõeldud tootmise mahtudega jäi 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel üsna stabiilseks, kasvades 2003. aastal 5 % ja 2004. aastal samavõrra kahanedes. 2005. aastal ja uurimisperioodi jooksul täheldati väikest kasvu, vastavalt 2 % ja 1 protsendipunkti võrra, ulatudes 4,45 miljoni tonni tasemele.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu toodang

(tonnides)

4 300 000

4 500 000

4 300 000

4 400 000

4 450 000

Näitaja (2002 = 100)

100

105

100

102

103

Ühenduse tootmisharu sisesiireteks kasutatud toodang

800 000

800 000

800 000

900 000

900 000

% kogutoodangust

19,3 %

18,5 %

19,5 %

20,6 %

20,2 %

Allikas: taotluse esitajad, väljavõttelise uuringu küsimustiku vastused ja küsimustiku kontrollitud vastused.

b)   Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

| (86) | 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tootmisvõimsus veidi kasvas (5 %). Arvestades stabiilset tootmismahtu, vähenes veidi sellest tulenev tootmisvõimsuse rakendusaste, langedes 84 protsendilt 2002. aastal 81 protsendile uurimisperioodil. Siiski võib tootmisvõimsuse rakendamist sedalaadi tootmise ja tootmisharu puhul mõjutada muude toodete tootmine samade seadmetega ning seepärast väheneb tootmisvõimsuse rakendamise tähtsus kahju näitajana. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus (tonnides) | 5 100 000 | 5 200 000 | 5 200 000 | 5 400 000 | 5 360 000 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 101 | 101 | 106 | 105 |
| Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine | 84 % | 88 % | 84 % | 81 % | 81 % |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 104 | 100 | 96 | 96 |

(86)

2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tootmisvõimsus veidi kasvas (5 %). Arvestades stabiilset tootmismahtu, vähenes veidi sellest tulenev tootmisvõimsuse rakendusaste, langedes 84 protsendilt 2002. aastal 81 protsendile uurimisperioodil. Siiski võib tootmisvõimsuse rakendamist sedalaadi tootmise ja tootmisharu puhul mõjutada muude toodete tootmine samade seadmetega ning seepärast väheneb tootmisvõimsuse rakendamise tähtsus kahju näitajana.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus (tonnides)

5 100 000

5 200 000

5 200 000

5 400 000

5 360 000

Näitaja (2002 = 100)

100

101

101

106

105

Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine

84 %

88 %

84 %

81 %

81 %

Näitaja (2002 = 100)

100

104

100

96

96

c)   Varud

| (87) | Ühenduse tootmisharu lõppvarude tase oli ajavahemikul 2002–2004 üsna stabiilne ja tõusis järsult (24 protsendipunkti võrra 2005. aastal ja täiendavalt 13 protsendipunkti võrra uurimisperioodi lõpus). Kuna aga enda tarbeks mõeldud uureat ladustatakse koos vabaturul müüdava tootega, peetakse varude taset siiski väiksema tähtsusega kahju näitajaks. Samuti tuleb märkida, et uurimisperioodi lõpp langeb kokku müügihooaja algusega. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu lõppvarud
  (tonnides) | 250 000 | 240 000 | 260 000 | 320 000 | 350 000 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 94 | 103 | 127 | 140 |

(87)

Ühenduse tootmisharu lõppvarude tase oli ajavahemikul 2002–2004 üsna stabiilne ja tõusis järsult (24 protsendipunkti võrra 2005. aastal ja täiendavalt 13 protsendipunkti võrra uurimisperioodi lõpus). Kuna aga enda tarbeks mõeldud uureat ladustatakse koos vabaturul müüdava tootega, peetakse varude taset siiski väiksema tähtsusega kahju näitajaks. Samuti tuleb märkida, et uurimisperioodi lõpp langeb kokku müügihooaja algusega.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu lõppvarud

(tonnides)

250 000

240 000

260 000

320 000

350 000

Näitaja (2002 = 100)

100

94

103

127

140

d)   Müügimaht

| (88) | Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul kahanes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal pisut, st 3 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu müügimaht (tonnides) EÜs | 3 150 000 | 3 240 000 | 3 050 000 | 3 000 000 | 3 070 000 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 103 | 97 | 95 | 97 |

(88)

Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul kahanes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal pisut, st 3 %.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu müügimaht (tonnides) EÜs

3 150 000

3 240 000

3 050 000

3 000 000

3 070 000

Näitaja (2002 = 100)

100

103

97

95

97

e)   Turuosa

| (89) | Ühenduse tootmisharu turuosa kahanes ka 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal mõõdukalt, langedes 36,5 protsendilt 34,3 protsendile. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu turuosa | 36,5 % | 36,3 % | 34,1 % | 33,8 % | 34,3 % |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 99 | 93 | 93 | 94 |

(89)

Ühenduse tootmisharu turuosa kahanes ka 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal mõõdukalt, langedes 36,5 protsendilt 34,3 protsendile.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu turuosa

36,5 %

36,3 %

34,1 %

33,8 %

34,3 %

Näitaja (2002 = 100)

100

99

93

93

94

f)   Kasv

| (90) | Vaatlusaluse perioodi jooksul ühenduse tootmisharu turuosa stabiilsel turul veidi kahanes. Ühenduse tootmisharu kaotatud turuosa ei võtnud üle asjaomasest neljast riigist pärit import, mille turuosa kahanes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 5,8 protsendilt 4,4 protsendile. |
| --- | --- |

(90)

Vaatlusaluse perioodi jooksul ühenduse tootmisharu turuosa stabiilsel turul veidi kahanes. Ühenduse tootmisharu kaotatud turuosa ei võtnud üle asjaomasest neljast riigist pärit import, mille turuosa kahanes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 5,8 protsendilt 4,4 protsendile.

g)   Tööhõive

| (91) | Ühenduse tootmisharu tööhõive vähenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 6 %, samas tootmine pisut kasvas, mis näitab, et ühenduse tootmisharu eesmärk on oma tootlikkust ja konkurentsivõimet pidevalt suurendada. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu tööhõive seoses vaatlusaluse tootega | 1 235 | 1 230 | 1 155 | 1 160 | 1 165 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 100 | 94 | 94 | 94 |

(91)

Ühenduse tootmisharu tööhõive vähenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 6 %, samas tootmine pisut kasvas, mis näitab, et ühenduse tootmisharu eesmärk on oma tootlikkust ja konkurentsivõimet pidevalt suurendada.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu tööhõive seoses vaatlusaluse tootega

1 235

1 230

1 155

1 160

1 165

Näitaja (2002 = 100)

100

100

94

94

94

h)   Tootlikkus

| (92) | Ühenduse tootmisharus töötava töötaja kohta suurenes aastatoodang 2002. ja 2003. aasta vahel 6 % ja püsis sama kuni uurimisperioodini, mis näitab seega vähendatud tööhõive ja tootmise suurenemise positiivset koosmõju ühenduse tootmisharu toodangu suurenemisele. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu tootlikkus
  (tonnides töötaja kohta) | 3 500 | 3 700 | 3 745 | 3 765 | 3 735 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 106 | 107 | 108 | 107 |

(92)

Ühenduse tootmisharus töötava töötaja kohta suurenes aastatoodang 2002. ja 2003. aasta vahel 6 % ja püsis sama kuni uurimisperioodini, mis näitab seega vähendatud tööhõive ja tootmise suurenemise positiivset koosmõju ühenduse tootmisharu toodangu suurenemisele.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu tootlikkus

(tonnides töötaja kohta)

3 500

3 700

3 745

3 765

3 735

Näitaja (2002 = 100)

100

106

107

108

107

i)   Dumpingumarginaali suurus

| (93) | Võttes arvesse uurimisperioodi tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju ühenduse tootmisharule ning arvestades, et i) Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit impordi maht jäi allapoole miinimumtaset, ii) Horvaatiast pärit import oli stabiilne ja hindadega, mis tõusid koos ELi müügihindadega, ning iii) ühenduse tootmisharu üldine finantsolukord oli väga positiivne, ei peeta seda mõju oluliseks ega seda näitajat tähtsaks. |
| --- | --- |

(93)

Võttes arvesse uurimisperioodi tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju ühenduse tootmisharule ning arvestades, et i) Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit impordi maht jäi allapoole miinimumtaset, ii) Horvaatiast pärit import oli stabiilne ja hindadega, mis tõusid koos ELi müügihindadega, ning iii) ühenduse tootmisharu üldine finantsolukord oli väga positiivne, ei peeta seda mõju oluliseks ega seda näitajat tähtsaks.

j)   Toibumine varasema dumpingu mõjudest

| (94) | Eespool ja allpool vaadeldud näitajatest ilmneb selgelt ühenduse tootmisharu majandusliku ja rahandusliku olukorra oluline paranemine. |
| --- | --- |

(94)

Eespool ja allpool vaadeldud näitajatest ilmneb selgelt ühenduse tootmisharu majandusliku ja rahandusliku olukorra oluline paranemine.

4.3.   Andmed valimisse kuuluvate ühenduse tootjate kohta

a)   Müügihinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid

| (95) | Valimisse kaasatud ühenduse tootmisharu tootjate keskmine netomüügihind suurenes alates 2004. aastast kuni uurimisperioodini oluliselt, kajastades sama ajavahemiku tooraine maksumuse pidevat ja jätkuvat tõusu ning valdavalt soodsaid tingimusi rahvusvahelisel uureaturul. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuuluvate tootjate ühikuhind EÜ turul (eurot/tonni) | 138 | 149 | 164 | 189 | 207 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 108 | 120 | 138 | 151 |

(95)

Valimisse kaasatud ühenduse tootmisharu tootjate keskmine netomüügihind suurenes alates 2004. aastast kuni uurimisperioodini oluliselt, kajastades sama ajavahemiku tooraine maksumuse pidevat ja jätkuvat tõusu ning valdavalt soodsaid tingimusi rahvusvahelisel uureaturul.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Valimisse kuuluvate tootjate ühikuhind EÜ turul (eurot/tonni)

138

149

164

189

207

Näitaja (2002 = 100)

100

108

120

138

151

b)   Palgad

| (96) | 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas keskmine palk töötaja kohta 13 %, nagu järgmises tabelis näidatud. Arvestades inflatsiooni ja üldist vähenenud tööhõivet, peetakse seda palgatõusu mõõdukaks. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuuluvate tootjate tööjõukulud töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes) | 44,2 | 47,2 | 47,1 | 48,6 | 49,9 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 107 | 107 | 110 | 113 |

(96)

2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas keskmine palk töötaja kohta 13 %, nagu järgmises tabelis näidatud. Arvestades inflatsiooni ja üldist vähenenud tööhõivet, peetakse seda palgatõusu mõõdukaks.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Valimisse kuuluvate tootjate tööjõukulud töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes)

44,2

47,2

47,1

48,6

49,9

Näitaja (2002 = 100)

100

107

107

110

113

c)   Investeeringud

| (97) | Nelja valimisse kuulunud tootja samasuguse toote aastainvesteeringute areng oli vaatlusalusel perioodil positiivne, st need kasvasid 74 %, kuigi ilmnesid mõned kõikumised. Kõnealused investeeringud olid seotud peamiselt seadmete ja keskkonnaalaste nõuete ajakohastamisega. See annab tunnistust ühenduse tootmisharu jõupingutustest oma tootlikkuse ja konkurentsivõime pidevaks parandamiseks. Tulemused on näha tootlikkuse arengus – see suurenes samal perioodil oluliselt (vt põhjendus 92). | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puhasinvesteeringud
  (tuhandetes eurodes) | 20 493 | 11 095 | 31 559 | 40 001 | 35 565 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 54 | 154 | 195 | 174 |

(97)

Nelja valimisse kuulunud tootja samasuguse toote aastainvesteeringute areng oli vaatlusalusel perioodil positiivne, st need kasvasid 74 %, kuigi ilmnesid mõned kõikumised. Kõnealused investeeringud olid seotud peamiselt seadmete ja keskkonnaalaste nõuete ajakohastamisega. See annab tunnistust ühenduse tootmisharu jõupingutustest oma tootlikkuse ja konkurentsivõime pidevaks parandamiseks. Tulemused on näha tootlikkuse arengus – see suurenes samal perioodil oluliselt (vt põhjendus 92).

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Puhasinvesteeringud

(tuhandetes eurodes)

20 493

11 095

31 559

40 001

35 565

Näitaja (2002 = 100)

100

54

154

195

174

d)   Kulutasuvus ja investeeringute tasuvus

| (98) | Valimisse kuulunud tootjate kulutasuvus paranes märgatavalt ajavahemikul 2002–2005, mil see jõudis müügiväärtuse 19 % tasemele. 2006. aastal alguse saanud pidev gaasihinna tõus langetas tasuvuse uurimisperioodil 10,7 protsendini. Sellega seoses märgitakse, et esialgses uurimises määrati kindlaks 8 % suurune kasumimarginaal, mille võib saavutada kahjuliku dumpingu puudumisel. Investeeringute tasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üldjoontes kulutasuvuse suundumust. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuulunud tootjate kulutasuvus EÜ müügist sõltumatutele klientidele (% müügi netokäibest) | 4,6 % | 11,1 % | 18,4 % | 19,3 % | 10,7 % |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 241 | 400 | 419 | 233 |
| Valimisse kuulunud tootjate investeeringutasuvus (kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) | 10,7 % | 31,0 % | 48,8 % | 51,1 % | 29,4 % |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 290 | 456 | 477 | 275 |

(98)

Valimisse kuulunud tootjate kulutasuvus paranes märgatavalt ajavahemikul 2002–2005, mil see jõudis müügiväärtuse 19 % tasemele. 2006. aastal alguse saanud pidev gaasihinna tõus langetas tasuvuse uurimisperioodil 10,7 protsendini. Sellega seoses märgitakse, et esialgses uurimises määrati kindlaks 8 % suurune kasumimarginaal, mille võib saavutada kahjuliku dumpingu puudumisel. Investeeringute tasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üldjoontes kulutasuvuse suundumust.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Valimisse kuulunud tootjate kulutasuvus EÜ müügist sõltumatutele klientidele (% müügi netokäibest)

4,6 %

11,1 %

18,4 %

19,3 %

10,7 %

Näitaja (2002 = 100)

100

241

400

419

233

Valimisse kuulunud tootjate investeeringutasuvus (kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest)

10,7 %

31,0 %

48,8 %

51,1 %

29,4 %

Näitaja (2002 = 100)

100

290

456

477

275

e)   Rahavoog ja kapitali kaasamise võime

| (99) | Rahavoog kasvas ajavahemikul 2002–2005 oluliselt ning langes uurimisperioodil ühtlaselt. See vastab üldise kulutasuvuse arengule vaatlusalusel perioodil. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuulunud tootjate rahakäive (tuhandetes eurodes) | 38 534 | 60 289 | 92 671 | 111 722 | 58 912 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 156 | 240 | 290 | 153 |

(99)

Rahavoog kasvas ajavahemikul 2002–2005 oluliselt ning langes uurimisperioodil ühtlaselt. See vastab üldise kulutasuvuse arengule vaatlusalusel perioodil.

2002

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Valimisse kuulunud tootjate rahakäive (tuhandetes eurodes)

38 534

60 289

92 671

111 722

58 912

Näitaja (2002 = 100)

100

156

240

290

153

| (100) | Uurimisel ei ilmnenud, et valimisse kuulunud tootjatel oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel. |
| --- | --- |

(100)

Uurimisel ei ilmnenud, et valimisse kuulunud tootjatel oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel.

5.   Järeldus

| (101) | 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenesid pisut ühenduse tootmisharu turuosa ja tema müügimaht ühenduse turul. Vaatlusaluse perioodi jooksul on ühenduse tootmisharu üldine olukord siiski paranenud. |
| --- | --- |

(101)

2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenesid pisut ühenduse tootmisharu turuosa ja tema müügimaht ühenduse turul. Vaatlusaluse perioodi jooksul on ühenduse tootmisharu üldine olukord siiski paranenud.

| (102) | Peaaegu kõik muud kahjunäitajad arenesid positiivses suunas, välja arvatud varude mahu suurenemine: ühenduse tootmisharu tootmismaht ja ühiku müügihinnad kasvasid ning kulutasuvus ületas pärast 2002. aastat oluliselt esialgses uurimises eesmärgina kindlaks määratud kulutasuvuse määra. |
| --- | --- |

(102)

Peaaegu kõik muud kahjunäitajad arenesid positiivses suunas, välja arvatud varude mahu suurenemine: ühenduse tootmisharu tootmismaht ja ühiku müügihinnad kasvasid ning kulutasuvus ületas pärast 2002. aastat oluliselt esialgses uurimises eesmärgina kindlaks määratud kulutasuvuse määra.

| (103) | Investeeringute tasuvus ja rahavood arenesid samuti positiivselt. Palgad arenesid mõõdukalt ning ühenduse tootmisharu jätkas investeerimist. Ka tootlikkus kasvas oluliselt, mis kajastab tootmise positiivset arengut ja ühenduse tootmisharu jõupingutusi seda investeeringute teel parandada. |
| --- | --- |

(103)

Investeeringute tasuvus ja rahavood arenesid samuti positiivselt. Palgad arenesid mõõdukalt ning ühenduse tootmisharu jätkas investeerimist. Ka tootlikkus kasvas oluliselt, mis kajastab tootmise positiivset arengut ja ühenduse tootmisharu jõupingutusi seda investeeringute teel parandada.

| (104) | Taotluse esitaja väitis, et pikaajalised kulutasuvuse nõuded, mida mõõdetakse müügituluna, peaksid olema uureatööstuse jaoks pärast maksustamist 25 % tasemel. See tähendaks umbes 36-protsendilist maksueelset käibepõhist kasumit. Taotluse esitaja väitis, et see on põhjendatud uue ammoniaagi-/uureatehase loomise kuludega, mis nõuaks 11-protsendilist investeeringute tasuvust (väidetavalt võrdub see 36-protsendise maksueelse käibepõhise kasumiga). Sel puhul olgu märgitud, et taotluse esitaja ei ole käesolevas menetluses kunagi nõudnud nii suurt sihtkasumit ning et esialgses uurimises määrati kindlaks 8-protsendine kasumimarginaal. Lisaks on Esimese Astme Kohus oma otsusega kohtuasjas T-210/95 kinnitanud, et „... nõukogu kasutatav kasumimarginaal kõnealuse kahju kõrvaldamiseks vajaliku sihthinna arvutamisel peab piirduma kasumimarginaaliga, mida ühenduse tootmisharu võib põhjendatult eeldada tavapärastes konkurentsitingimustes dumpinguhinnaga impordi puudumisel”. (8) Sama kohtuasja puhul kinnitati, et „... väitel, et ühenduse institutsioonide kasutatav kasumimarginaal peab olema marginaal, mis on vajalik ühenduse tööstusharu püsimajäämise ja/või asjakohase kapitalitasuvuse tagamiseks, ei ole algmääruses mingit alust”. |
| --- | --- |

(104)

Taotluse esitaja väitis, et pikaajalised kulutasuvuse nõuded, mida mõõdetakse müügituluna, peaksid olema uureatööstuse jaoks pärast maksustamist 25 % tasemel. See tähendaks umbes 36-protsendilist maksueelset käibepõhist kasumit. Taotluse esitaja väitis, et see on põhjendatud uue ammoniaagi-/uureatehase loomise kuludega, mis nõuaks 11-protsendilist investeeringute tasuvust (väidetavalt võrdub see 36-protsendise maksueelse käibepõhise kasumiga). Sel puhul olgu märgitud, et taotluse esitaja ei ole käesolevas menetluses kunagi nõudnud nii suurt sihtkasumit ning et esialgses uurimises määrati kindlaks 8-protsendine kasumimarginaal. Lisaks on Esimese Astme Kohus oma otsusega kohtuasjas T-210/95 kinnitanud, et „... nõukogu kasutatav kasumimarginaal kõnealuse kahju kõrvaldamiseks vajaliku sihthinna arvutamisel peab piirduma kasumimarginaaliga, mida ühenduse tootmisharu võib põhjendatult eeldada tavapärastes konkurentsitingimustes dumpinguhinnaga impordi puudumisel”. (8) Sama kohtuasja puhul kinnitati, et „... väitel, et ühenduse institutsioonide kasutatav kasumimarginaal peab olema marginaal, mis on vajalik ühenduse tööstusharu püsimajäämise ja/või asjakohase kapitalitasuvuse tagamiseks, ei ole algmääruses mingit alust”.

| (105) | Taotluse esitaja väitis samuti, et väetisetööstuses ei ole müügitulu kasumi asjakohane kahjunäitaja ning et kvalitatiivselt asjakohasemad on sellise hindamise puhul kasutatud kapitali tasuvus ja/või investeeringute tasuvus. Lisaks väideti eespool nimetatud näitajate alusel, et ühenduse tootmisharule on tekitatud kahju. |
| --- | --- |

(105)

Taotluse esitaja väitis samuti, et väetisetööstuses ei ole müügitulu kasumi asjakohane kahjunäitaja ning et kvalitatiivselt asjakohasemad on sellise hindamise puhul kasutatud kapitali tasuvus ja/või investeeringute tasuvus. Lisaks väideti eespool nimetatud näitajate alusel, et ühenduse tootmisharule on tekitatud kahju.

| (106) | Arvestades väetisetööstuse konkreetseid omadusi (sh näiteks selle kapitalimahukust) ja väetiseturu olemust (selle toormaterjali hindade ja lõpptoote hindade volatiilsust), nõustutakse et müügitulu üksi ei pruugi olla kasumi kohta kõige ilmekam näitaja ning sellele tuleks lisada sellised näitajad nagu kasutatud kapitali tasuvus ja investeeringute tasuvus. Taotluse esitaja ei ole siiski esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et dumpinguhinnaga impordi puudumisel oleks ühenduse tootmisharu olnud võimeline saavutama nõutud tasemel tasuvuse. Ka ei näidanud taotluse esitaja, millise kasumimarginaali oleks ühenduse tootmisharu saavutanud dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(106)

Arvestades väetisetööstuse konkreetseid omadusi (sh näiteks selle kapitalimahukust) ja väetiseturu olemust (selle toormaterjali hindade ja lõpptoote hindade volatiilsust), nõustutakse et müügitulu üksi ei pruugi olla kasumi kohta kõige ilmekam näitaja ning sellele tuleks lisada sellised näitajad nagu kasutatud kapitali tasuvus ja investeeringute tasuvus. Taotluse esitaja ei ole siiski esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et dumpinguhinnaga impordi puudumisel oleks ühenduse tootmisharu olnud võimeline saavutama nõutud tasemel tasuvuse. Ka ei näidanud taotluse esitaja, millise kasumimarginaali oleks ühenduse tootmisharu saavutanud dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

| (107) | Seepärast järeldatakse, et ühenduse tootmisharule põhjustatud oluline kahju ei jätkunud. |
| --- | --- |

(107)

Seepärast järeldatakse, et ühenduse tootmisharule põhjustatud oluline kahju ei jätkunud.

F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Üldist

| (108) | Kuivõrd asjaomasest riigist pärit impordist põhjustatav oluline kahju ei jätku, keskenduti analüüsis kahju kordumise tõenäosusele meetmete lõpetamise korral. Analüüsiti kahte põhinäitajat: i) asjaomaste riikide võimalikud ekspordikogused ja -hinnad ning ii) asjaomaste riikide prognoositud koguste ja hindade mõju ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(108)

Kuivõrd asjaomasest riigist pärit impordist põhjustatav oluline kahju ei jätku, keskenduti analüüsis kahju kordumise tõenäosusele meetmete lõpetamise korral. Analüüsiti kahte põhinäitajat: i) asjaomaste riikide võimalikud ekspordikogused ja -hinnad ning ii) asjaomaste riikide prognoositud koguste ja hindade mõju ühenduse tootmisharule.

| (109) | Analüüs toimub mitte üksnes ühenduse, vaid kogu maailma jätkuvalt kõrgete hindade ja kasumite üldistes turutingimustes. Suures osas on selle põhjuseks pakkumist ületav nõudlus. Puuduvad viited selle kohta, et lühikeses või keskpikas perspektiivis selline üldine kontekst oluliselt muutuks. |
| --- | --- |

(109)

Analüüs toimub mitte üksnes ühenduse, vaid kogu maailma jätkuvalt kõrgete hindade ja kasumite üldistes turutingimustes. Suures osas on selle põhjuseks pakkumist ületav nõudlus. Puuduvad viited selle kohta, et lühikeses või keskpikas perspektiivis selline üldine kontekst oluliselt muutuks.

2.   Asjaomaste riikide võimalikud ekspordimahud ja -hinnad

| (110) | Nagu eespool tõdetud, võivad Ukraina eksportivad tootjad meetmete aegumisel eksportida ühendusse hinnanguliselt maksimaalselt 375 000 lisatonni uureat. Liibüa ja Valgevene asjaomased näitajad on maksimaalselt 140 000 ja 150 000 tonni. Samuti ei ole tõenäoline, et Horvaatia näitajad oma praegust taset oluliselt ületaksid. |
| --- | --- |

(110)

Nagu eespool tõdetud, võivad Ukraina eksportivad tootjad meetmete aegumisel eksportida ühendusse hinnanguliselt maksimaalselt 375 000 lisatonni uureat. Liibüa ja Valgevene asjaomased näitajad on maksimaalselt 140 000 ja 150 000 tonni. Samuti ei ole tõenäoline, et Horvaatia näitajad oma praegust taset oluliselt ületaksid.

| (111) | Ekspordihindu ühendusse ja kolmandatesse riikidesse müümisel analüüsiti eespool. Allpool kirjeldatud turutingimuste ja peamiste kuluartiklite, näiteks gaasi hinna tõenäolise arengu alusel viitab käesolev analüüs sellele, et ekspordihinnad püsivad tõenäoliselt kõrgel. Selle tulemusel ei saa teha järeldust, et tõenäoliselt toimuks ühenduse tootmisharu hindade või kulude oluline allalöömine ja/või turuhinnast madalama hinnaga müük. |
| --- | --- |

(111)

Ekspordihindu ühendusse ja kolmandatesse riikidesse müümisel analüüsiti eespool. Allpool kirjeldatud turutingimuste ja peamiste kuluartiklite, näiteks gaasi hinna tõenäolise arengu alusel viitab käesolev analüüs sellele, et ekspordihinnad püsivad tõenäoliselt kõrgel. Selle tulemusel ei saa teha järeldust, et tõenäoliselt toimuks ühenduse tootmisharu hindade või kulude oluline allalöömine ja/või turuhinnast madalama hinnaga müük.

3.   Eeldatava ekspordimahu mõju ühenduse tootmisharule ja mõju hindadele meetmete tühistamise korral

| (112) | Lähiaastateks prognoositakse nii ühenduse (9) kui ka maailma uureaturu olulist kasvu, mis on tingitud peamiselt põllumajandusliku tootmise kasvust (biokütuste tootmiseks), kuid ka AdBlue (10) lisandi suuremast kasutusest tööstuslikul otstarbel. Nii näiteks kinnitatakse põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2007. aasta juulis avaldatud Euroopa Liidu põllumajandusturgude väljavaadete prognoosis aastateks 2007–2014, et teraviljatootmine kasvab selle perioodi jooksul tõenäoliselt kuni 20 %. Taotluse esitaja enda hinnangul ulatub kasv 10 protsendini. Samuti kehtestati 2007. aasta septembris nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2007 (11) maa tootmisest kõrvaldamise erand 2008. aastaks. Prognoositud ühenduse turu kasv (ligikaudu 1 miljon lisatonni) on tõenäoliselt suurem kui maksimaalsed tõenäolised mahud, mida eksportivad riigid ühendusse võiksid eksportida. Seepärast ei too selline täiendav eksport tõenäoliselt kaasa suuremat mahtude ebavõrdsust, eelkõige seepärast, et maksimaalse ühenduse tootmisvõimsuse ja tarbimise vahe on koguseliselt ligikaudu 2 miljonit tonni ning ei ole alust arvata, et seda vahet võiks täita muu eksport (mh määruses (EÜ) nr 907/2007 kirjeldatud Venemaalt pärit eksport) sel määral, et ületoodang suruks turu hinnad alla. |
| --- | --- |

(112)

Lähiaastateks prognoositakse nii ühenduse (9) kui ka maailma uureaturu olulist kasvu, mis on tingitud peamiselt põllumajandusliku tootmise kasvust (biokütuste tootmiseks), kuid ka AdBlue (10) lisandi suuremast kasutusest tööstuslikul otstarbel. Nii näiteks kinnitatakse põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2007. aasta juulis avaldatud Euroopa Liidu põllumajandusturgude väljavaadete prognoosis aastateks 2007–2014, et teraviljatootmine kasvab selle perioodi jooksul tõenäoliselt kuni 20 %. Taotluse esitaja enda hinnangul ulatub kasv 10 protsendini. Samuti kehtestati 2007. aasta septembris nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2007 (11) maa tootmisest kõrvaldamise erand 2008. aastaks. Prognoositud ühenduse turu kasv (ligikaudu 1 miljon lisatonni) on tõenäoliselt suurem kui maksimaalsed tõenäolised mahud, mida eksportivad riigid ühendusse võiksid eksportida. Seepärast ei too selline täiendav eksport tõenäoliselt kaasa suuremat mahtude ebavõrdsust, eelkõige seepärast, et maksimaalse ühenduse tootmisvõimsuse ja tarbimise vahe on koguseliselt ligikaudu 2 miljonit tonni ning ei ole alust arvata, et seda vahet võiks täita muu eksport (mh määruses (EÜ) nr 907/2007 kirjeldatud Venemaalt pärit eksport) sel määral, et ületoodang suruks turu hinnad alla.

| (113) | Eespool nimetatut silmas pidades ei ole tõenäoline, et ühenduse tootmisharu peaks müüki, tootmist või hindu alandama sel määral, et see tootmisharu kasumlikkust ja üldist olukorda oluliselt mõjutaks. Seepärast on tõenäoline, et kasum püsib praegusel tasemel, milles kajastuvad eelkõige 2004. aastast kuni uurimisperioodini valitsenud soodsad turutingimused. |
| --- | --- |

(113)

Eespool nimetatut silmas pidades ei ole tõenäoline, et ühenduse tootmisharu peaks müüki, tootmist või hindu alandama sel määral, et see tootmisharu kasumlikkust ja üldist olukorda oluliselt mõjutaks. Seepärast on tõenäoline, et kasum püsib praegusel tasemel, milles kajastuvad eelkõige 2004. aastast kuni uurimisperioodini valitsenud soodsad turutingimused.

4.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (114) | Eelnevast tulenevalt ei saa järeldada, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumine on olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoline. |
| --- | --- |

(114)

Eelnevast tulenevalt ei saa järeldada, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kordumine on olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoline.

G.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (115) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada olemasolevad meetmed kehtetuks tunnistada. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ei esitatud ühtegi märkust, mis võiks muuta eespool esitatud järeldusi. |
| --- | --- |

(115)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada olemasolevad meetmed kehtetuks tunnistada. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ei esitatud ühtegi märkust, mis võiks muuta eespool esitatud järeldusi.

| (116) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleks Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistada ja menetlus lõpetada. |
| --- | --- |

(116)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleks Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistada ja menetlus lõpetada.

| (117) | Eeltoodud kaalutlustel, s.o arvestades olulisi moonutusi kõigi nelja asjaomase riigi kulustruktuuris ja/või eksportijate eksporditegevuses, peetakse vajalikuks jälgida tähelepanelikult Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordi arengusuundumusi, et võtta kiiresti vajalikke meetmeid, kui olukord seda nõuab, |
| --- | --- |

(117)

Eeltoodud kaalutlustel, s.o arvestades olulisi moonutusi kõigi nelja asjaomase riigi kulustruktuuris ja/või eksportijate eksporditegevuses, peetakse vajalikuks jälgida tähelepanelikult Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordi arengusuundumusi, et võtta kiiresti vajalikke meetmeid, kui olukord seda nõuab,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks CN-koodide 3102 10 10 ja 3102 10 90 alla kuuluva Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea (vesilahusena või mitte) impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks ning lõpetatakse nimetatud importi käsitlev menetlus.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. märts 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

I. JARC

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 17, 19.1.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 73/2006 (ELT L 12, 18.1.2006, lk 1).

2

(3)  ELT C 93, 21.4.2006, lk 6.

3

(4)  ELT C 316, 22.12.2006, lk 13.

4

(5)  EÜT L 127, 9.5.2001, lk 11.

5

(6)  ELT C 105, 4.5.2006, lk 12.

6

(7)  ELT L 198, 31.7.2007, lk 4.

7

(8)  Kohtuasi T-210/95 EFMA vs. nõukogu [1195] EKL II-3291, punkt 60.

8

vs.

(9)  Allikas: rahvusvahelise väetisetootjate ühenduse (IFA) 2005. aasta juunis avaldatud dokument „Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005–2009”, A05/71b.

9

(10)  AdBlue on registreeritud kaubamärgiga uurea vesilahus (32,5 %), mida kasutatakse valikulise katalüütilise redutseerimise protsessis diiselsõidukite heitgaasides sisalduva lämmastikoksiidide heitkoguste vähendamiseks.

10

(11)  ELT L 253, 28.9.2007, lk 1.

11

---

| 18.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 75/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 75/49

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 241/2008,

17. märts 2008,

Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus on pidanud läbirääkimisi Guinea-Bissau Vabariigiga uue kalandusalase partnerluslepingu üle, millega nähakse ette ühenduse kalalaevadele kalapüügivõimalused Guinea-Bissau kalandusalaste suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus on pidanud läbirääkimisi Guinea-Bissau Vabariigiga uue kalandusalase partnerluslepingu üle, millega nähakse ette ühenduse kalalaevadele kalapüügivõimalused Guinea-Bissau kalandusalaste suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.

| (2) | Kõnealuste läbirääkimiste tulemusel parafeeriti 23. mail 2007 kalandusalane partnerlusleping. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuste läbirääkimiste tulemusel parafeeriti 23. mail 2007 kalandusalane partnerlusleping.

| (3) | Kõnealuse lepingu heakskiitmine on kooskõlas ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse lepingu heakskiitmine on kooskõlas ühenduse huvidega.

| (4) | Tuleks määratleda kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel, |
| --- | --- |

(4)

Tuleks määratleda kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping. (2)

Lepingu tekst on lisatud käesolevale määrusele.

Artikkel 2

1.   Lepingu protokollis kindlaks määratud kalapüügivõimalused jagunevad liikmesriikide vahel järgmiselt:

| a) | krevetipüük






  Hispaania | 1 421 brt |
| --- | --- | --- |
| Itaalia | 1 776 brt |
| Kreeka | 137 brt |
| Portugal | 1 066 brt |

a)

krevetipüük

Hispaania

1 421 brt

Itaalia

1 776 brt

Kreeka

137 brt

Portugal

1 066 brt

| b) | kalapüük/peajalgsete püük






  Hispaania | 3 143 brt |
| --- | --- | --- |
| Itaalia | 786 brt |
| Kreeka | 471 brt |

b)

kalapüük/peajalgsete püük

Hispaania

3 143 brt

Itaalia

786 brt

Kreeka

471 brt

| c) | tuuniseinerid ja triivõngejadaga kalapüügilaevad






  Hispaania | 10 laeva |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 9 laeva |
| Portugal | 4 laeva |

c)

tuuniseinerid ja triivõngejadaga kalapüügilaevad

Hispaania

10 laeva

Prantsusmaa

9 laeva

Portugal

4 laeva

| d) | ritvõngelaevad






  Hispaania | 10 laeva |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 4 laeva. |

d)

ritvõngelaevad

Hispaania

10 laeva

Prantsusmaa

4 laeva.

2.   Kui lõikes 1 osutatud liikmesriikide litsentsitaotlused ei hõlma kõiki neile lepingu protokolliga sätestatud püügivõimalusi, võib komisjon arvesse võtta mis tahes muu liikmesriigi litsentsitaotlust.

Artikkel 3

Komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määruses (EÜ) nr 500/2001 (millega sätestatakse ühenduse kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) sätestatud korras peavad liikmesriigid, kelle laevad püüavad kala artiklis 1 osutatud lepingu alusel, teatama komisjonile kõik Guinea-Bissau kalastusvööndis püütud kogused.

Artikkel 4

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isikud, kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see ühenduse suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 17. märts 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

I. JARC

---

(1)  Arvamus on esitatud 11. märtsil 2008. aastal (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 342, 27.12.2007, lk 5.

2

(3)  EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8.

3

---

| 18.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 75/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 75/51

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 242/2008,

17. märts 2008,

Euroopa Ühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus on pidanud Côte d’Ivoire’iga läbirääkimisi kalandusalase partnerluslepingu üle, millega nähakse ette ühenduse laevadele kalapüügivõimalused Côte d’Ivoire’i suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus on pidanud Côte d’Ivoire’iga läbirääkimisi kalandusalase partnerluslepingu üle, millega nähakse ette ühenduse laevadele kalapüügivõimalused Côte d’Ivoire’i suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes.

| (2) | Kõnealuste läbirääkimiste tulemusel parafeeriti 5. aprillil 2007 uus kalandusalane partnerlusleping. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuste läbirääkimiste tulemusel parafeeriti 5. aprillil 2007 uus kalandusalane partnerlusleping.

| (3) | Kõnealuse lepingu heakskiitmine on kooskõlas ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse lepingu heakskiitmine on kooskõlas ühenduse huvidega.

| (4) | Tuleks määrata kindlaks kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel, |
| --- | --- |

(4)

Tuleks määrata kindlaks kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Côte d’Ivoire’i Vabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping (2) kiidetakse ühenduse nimel heaks.

Artikkel 2

Lepingu protokolliga kindlaks määratud kalapüügivõimalused jaotuvad liikmesriikide vahel järgmiselt:

| — | 25 seinerit







  Prantsusmaa | : | 10 laeva |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | : | 15 laeva |

—

25 seinerit

Prantsusmaa

:

10 laeva

Hispaania

:

15 laeva

| — | 15 triivõngejadaga kalapüügilaeva







  Hispaania | : | 10 laeva |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugal | : | 5 laeva |

—

15 triivõngejadaga kalapüügilaeva

Hispaania

:

10 laeva

Portugal

:

5 laeva

Kui kõnealuste liikmesriikide litsentsitaotlused ei ammenda neile protokolliga sätestatud püügivõimalusi, võib komisjon arvesse võtta mis tahes muu liikmesriigi litsentsitaotlust.

Artikkel 3

Komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määruses (EÜ) nr 500/2001 (millega sätestatakse ühenduse kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) sätestatud korras peavad liikmesriigid, kelle laevad püüavad kala artiklis 1 osutatud lepingu alusel, teatama komisjonile kõik Côte d’Ivoire’i püügipiirkonnas püütud kogused.

Artikkel 4

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see ühenduse suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. märts 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

I. JARC

---

(1)  11. märtsi 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 48, 22.2.2008, lk 41.

2

(3)  EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8.

3

---

| 18.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 75/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 75/53

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 243/2008,

17. märts 2008,

millega kehtestatakse Komoori Liitu kuuluva Anjouani saare ebaseaduslike võimude suhtes teatavad piiravad meetmed

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 60 ja 301,

võttes arvesse nõukogu 3. märtsi 2008. aasta ühist seisukohta 2008/187/ÜVJP Komoori Liidus Anjouani ebaseadusliku valitsuse vastu suunatud piiravate meetmete kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aafrika Liidu Komisjoni president taotles oma 25. oktoobri 2007. aasta kirjas peasekretärile/kõrgele esindajale Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide toetust sanktsioonidele, mille Aafrika Liidu Rahu- ja Julgeolekunõukogu otsustas kehtestada Anjouani ebaseaduslike võimude ja teatavate nendega seotud isikute suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Aafrika Liidu Komisjoni president taotles oma 25. oktoobri 2007. aasta kirjas peasekretärile/kõrgele esindajale Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide toetust sanktsioonidele, mille Aafrika Liidu Rahu- ja Julgeolekunõukogu otsustas kehtestada Anjouani ebaseaduslike võimude ja teatavate nendega seotud isikute suhtes.

| (2) | Ühise seisukohaga 2008/187/ÜVJP nähakse ette piiravate meetmete kehtestamine Anjouani ebaseaduslike võimude ja teatavate nendega seotud isikute suhtes. Need meetmed hõlmavad eelkõige asjaomaste isikute rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(2)

Ühise seisukohaga 2008/187/ÜVJP nähakse ette piiravate meetmete kehtestamine Anjouani ebaseaduslike võimude ja teatavate nendega seotud isikute suhtes. Need meetmed hõlmavad eelkõige asjaomaste isikute rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (3) | Kõnealused meetmed kuuluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse. Sellest tulenevalt on nende rakendamiseks ühenduses vaja ühenduse õigusakti tagamaks, et kõikide liikmesriikide ettevõtjad kohaldavad nimetatud meetmeid ühetaoliselt, |
| --- | --- |

(3)

Kõnealused meetmed kuuluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse. Sellest tulenevalt on nende rakendamiseks ühenduses vaja ühenduse õigusakti tagamaks, et kõikide liikmesriikide ettevõtjad kohaldavad nimetatud meetmeid ühetaoliselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „rahalised vahendid” – finantsvarad ja tulud, sealhulgas, kuid mitte üksnes:






  i) | sularaha, tšekid, rahalised nõuded, vekslid, maksekorraldused ja muud maksevahendid; |
| --- | --- | --- |

a)

„rahalised vahendid” – finantsvarad ja tulud, sealhulgas, kuid mitte üksnes:

i)

sularaha, tšekid, rahalised nõuded, vekslid, maksekorraldused ja muud maksevahendid;

| ii) | hoiused finantsasutustes või muudes asutustes, saldod, võlad ja võlakohustused; |
| --- | --- |

ii)

hoiused finantsasutustes või muudes asutustes, saldod, võlad ja võlakohustused;

| iii) | avalikult ja eraviisiliselt kaubeldavad väärtpaberid ja võlainstrumendid, sealhulgas aktsiad ja osakud, väärtpaberisertifikaadid, võlakirjad, võlatõendid, optsioonitõendid, tagatiseta võlakohustused ja tuletisväärtpaberite lepingud; |
| --- | --- |

iii)

avalikult ja eraviisiliselt kaubeldavad väärtpaberid ja võlainstrumendid, sealhulgas aktsiad ja osakud, väärtpaberisertifikaadid, võlakirjad, võlatõendid, optsioonitõendid, tagatiseta võlakohustused ja tuletisväärtpaberite lepingud;

| iv) | intressitulu, dividendid või muu varadelt saadud või neist tulenev sissetulek; |
| --- | --- |

iv)

intressitulu, dividendid või muu varadelt saadud või neist tulenev sissetulek;

| v) | krediit, tasaarvestusõigus, tagatised, täitmisgarantiid või muud finantskohustused; |
| --- | --- |

v)

krediit, tasaarvestusõigus, tagatised, täitmisgarantiid või muud finantskohustused;

| vi) | akreditiivid, veokirjad, ostukirjad; |
| --- | --- |

vi)

akreditiivid, veokirjad, ostukirjad;

| vii) | rahalistest vahenditest või finantsallikatest saadavaid intresse tõendavad dokumendid; |
| --- | --- |

vii)

rahalistest vahenditest või finantsallikatest saadavaid intresse tõendavad dokumendid;

| b) | „rahaliste vahendite külmutamine” – toimingud, millega tõkestatakse rahaliste vahendite igasugune liigutamine, ülekandmine, muutmine, kasutamine, juurdepääs neile või tehingud nendega, mis võiks kaasa tuua muutusi nende mahus, väärtuses, asukohas, omandiõiguses, valduses, iseloomus või otstarbes või muid muutusi, mis võimaldaksid nende rahaliste vahendite kasutamist, sealhulgas portfelli haldamist; |
| --- | --- |

b)

„rahaliste vahendite külmutamine” – toimingud, millega tõkestatakse rahaliste vahendite igasugune liigutamine, ülekandmine, muutmine, kasutamine, juurdepääs neile või tehingud nendega, mis võiks kaasa tuua muutusi nende mahus, väärtuses, asukohas, omandiõiguses, valduses, iseloomus või otstarbes või muid muutusi, mis võimaldaksid nende rahaliste vahendite kasutamist, sealhulgas portfelli haldamist;

| c) | „majandusressursid” – mis tahes vara, nii materiaalne kui mittemateriaalne, nii kinnis- kui vallasasi, mis ei ole rahalised vahendid, kuid mida on võimalik kasutada rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks; |
| --- | --- |

c)

„majandusressursid” – mis tahes vara, nii materiaalne kui mittemateriaalne, nii kinnis- kui vallasasi, mis ei ole rahalised vahendid, kuid mida on võimalik kasutada rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks;

| d) | „majandusressursside külmutamine” – toimingud, millega tõkestatakse majandusressursside mis tahes viisil kasutamine rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks, sealhulgas, kuid mitte üksnes, neid müües, rentides või neile hüpoteeki seades; |
| --- | --- |

d)

„majandusressursside külmutamine” – toimingud, millega tõkestatakse majandusressursside mis tahes viisil kasutamine rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks, sealhulgas, kuid mitte üksnes, neid müües, rentides või neile hüpoteeki seades;

| e) | „ühenduse territoorium” – liikmesriikide territooriumid, kus kohaldatakse asutamislepingut selles kindlaksmääratud tingimuste alusel. |
| --- | --- |

e)

„ühenduse territoorium” – liikmesriikide territooriumid, kus kohaldatakse asutamislepingut selles kindlaksmääratud tingimuste alusel.

Artikkel 2

1.   Kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mida I lisas loetletud füüsilised või juriidilised isikud, üksused või organid omavad või mis on nende valduses või kontrolli all, külmutatakse.

2.   Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei anta otseselt ega kaudselt I lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või organite käsutusse ega nende toetuseks.

3.   Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on lõigetes 1 ja 2 nimetatud meetmetest kõrvalehoidmine.

4.   Lõikes 2 sätestatud keelust ei tulene mingit vastutust asjaomastele füüsilistele või juriidilistele isikutele või üksustele, kui nad ei teadnud ega omanud mõjuvat põhjust arvata, et nende tegevus rikuks nimetatud keeldu.

Artikkel 3

1.   Artikli 2 lõiget 2 ei kohaldata külmutatud kontodele lisatud järgmiste summade suhtes:

| a) | nende kontode intressid või muud tulud; |
| --- | --- |

a)

nende kontode intressid või muud tulud;

| b) | maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, mil nimetatud kontode suhtes hakati kohaldama käesolevat määrust, |
| --- | --- |

b)

maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, mil nimetatud kontode suhtes hakati kohaldama käesolevat määrust,

tingimusel et selliste intresside, tulude ja maksete suhtes jätkatakse artikli 2 lõike 1 kohaldamist.

2.   Artikli 2 lõige 2 ei takista ühenduse finants- või krediidiasutustel külmutatud kontode krediteerimist, kui kolmandad isikud kannavad I lisas nimetatud isiku, üksuse või organi kontole üle rahalisi vahendeid, tingimusel et ka kõik neile kontodele lisatavad summad külmutatakse. Finants- või krediidiasutus peab pädevatele asutustele sellistest ülekannetest viivitamata teatama.

Artikkel 4

1.   II lisas loetletud veebisaitidel osutatud liikmesriikide pädevad asutused võivad tingimustel, mida nad vajalikuks peavad, lubada teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamise või kättesaadavaks tegemise pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et kõnealused rahalised vahendid või majandusressursid on:

| a) | vajalikud I lisas loetletud isikute ja nende ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas tasumiseks toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest; |
| --- | --- |

a)

vajalikud I lisas loetletud isikute ja nende ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas tasumiseks toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest;

| b) | ette nähtud üksnes õigusabiteenuste pakkumisega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja vastavate kulude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

b)

ette nähtud üksnes õigusabiteenuste pakkumisega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja vastavate kulude hüvitamiseks;

| c) | ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest; |
| --- | --- |

c)

ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest;

| d) | vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et asjaomane liikmesriik on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teisi liikmesriike ja komisjoni põhjustest, mille alusel ta peab vajalikuks konkreetse loa andmist. |
| --- | --- |

d)

vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et asjaomane liikmesriik on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teisi liikmesriike ja komisjoni põhjustest, mille alusel ta peab vajalikuks konkreetse loa andmist.

2.   Liikmesriigid teatavad teistele liikmesriikidele ja komisjonile kõikidest lõike 1 alusel antud lubadest.

Artikkel 5

Rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine või kättesaadavaks tegemisest keeldumine, mis on teostatud heas usus, eeldusel et selline tegu on kooskõlas käesoleva määrusega, ei pane finantskohustusi ühelegi seda teostavale füüsilisele või juriidilisele isikule või üksusele või selle juhtidele või töötajatele, välja arvatud juhul, kui tõendatakse, et rahalised vahendid ja majandusressursid on külmutatud hooletuse tõttu.

Artikkel 6

1.   Ilma et see piiraks kehtivate aruandlust, konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevate eeskirjade kohaldamist, peavad füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ning organid:

| a) | esitama viivitamata nende elu- või asukohaliikmesriigis asuvatele II lisas loetletud veebisaitidel osutatud pädevatele asutustele käesoleva määruse täitmist hõlbustava teabe, nagu vastavalt artiklile 2 külmutatud kontod ja rahasummad, ning edastama sellise teabe kas otse või liikmesriikide kaudu komisjonile; |
| --- | --- |

a)

esitama viivitamata nende elu- või asukohaliikmesriigis asuvatele II lisas loetletud veebisaitidel osutatud pädevatele asutustele käesoleva määruse täitmist hõlbustava teabe, nagu vastavalt artiklile 2 külmutatud kontod ja rahasummad, ning edastama sellise teabe kas otse või liikmesriikide kaudu komisjonile;

| b) | tegema kõnealuse teabe kontrollimisel koostööd II lisas loetletud veebisaitidel osutatud pädevate asutustega. |
| --- | --- |

b)

tegema kõnealuse teabe kontrollimisel koostööd II lisas loetletud veebisaitidel osutatud pädevate asutustega.

2.   Käesoleva artikli kohaselt edastatud või saadud teavet kasutatakse ainult sel otstarbel, milleks see edastati või saadi.

Artikkel 7

Komisjon ja liikmesriigid teatavad üksteisele viivitamata käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ning edastavad üksteisele nende käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud mis tahes muu asjakohase teabe, eelkõige teabe määruse rikkumise ja jõustamisega seotud probleemide ning siseriiklike kohtute tehtud otsuste kohta.

Artikkel 8

1.   Komisjonil on õigus:

| a) | muuta I lisa ühise seisukoha 2008/187/ÜVJP lisa suhtes vastu võetud otsuste alusel; |
| --- | --- |

a)

muuta I lisa ühise seisukoha 2008/187/ÜVJP lisa suhtes vastu võetud otsuste alusel;

| b) | muuta II lisa liikmesriikide esitatud teabe alusel. |
| --- | --- |

b)

muuta II lisa liikmesriikide esitatud teabe alusel.

2.   I lisaga seotud teabe edastamise üksikasjalike eeskirjade kohta avaldatakse teadaanne. (2)

Artikkel 9

1.   Liikmesriigid kehtestavad käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavad karistused ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Liikmesriigid teatavad neist komisjonile viivitamata pärast käesoleva määruse jõustumist ning teavitavad komisjoni kõikidest nende hilisemast muudatustest.

Artikkel 10

1.   Liikmesriigid määravad kindlaks käesolevas määruses osutatud pädevad asutused ja avaldavad neid asutusi käsitleva teabe II lisas loetletud veebisaitidel või nende veebisaitide kaudu.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile oma pädevatest asutustest viivitamata pärast käesoleva määruse jõustumist ja teavitavad komisjoni kõikidest nende hilisematest muudatustest.

Artikkel 11

Käesolevat määrust kohaldatakse:

| a) | ühenduse territooriumil, kaasa arvatud õhuruumis; |
| --- | --- |

a)

ühenduse territooriumil, kaasa arvatud õhuruumis;

| b) | liikmesriigi jurisdiktsiooni kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi jurisdiktsiooni kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal;

| c) | kõigi liikmesriikide kodanike suhtes ühenduse territooriumil või väljaspool seda; |
| --- | --- |

c)

kõigi liikmesriikide kodanike suhtes ühenduse territooriumil või väljaspool seda;

| d) | kõigi juriidiliste isikute, üksuste ja organite suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi õiguse alusel; |
| --- | --- |

d)

kõigi juriidiliste isikute, üksuste ja organite suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi õiguse alusel;

| e) | juriidiliste isikute, üksuste ja organite äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt toimub ühenduse territooriumil. |
| --- | --- |

e)

juriidiliste isikute, üksuste ja organite äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt toimub ühenduse territooriumil.

Artikkel 12

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. märts 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

I. JARC

---

(1)  ELT L 59, 4.3.2008, lk 32.

1

(2)  ELT C 71, 18.3.2008, lk 25.

2

---

I LISA

Artiklites 2, 3 ja 4 osutatud Anjouani ebaseadusliku valitsuse liikmete ja nendega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja organite loetelu

| Nimi | Mohamed Bacar |
| --- | --- |
| Sugu | M |
| Ametinimetus | End ise välja kuulutanud president, kolonel |
| Sünnikoht | Barakani |
| Sünnikuupäev | 5.5.1962 |
| Passi number | 01AB01951/06/160, väljastamiskuupäev: 1.12.2006 |
| Nimi | Jaffar Salim |
| Sugu | M |
| Ametinimetus | „Siseminister” |
| Sünnikoht | Mutsamudu |
| Sünnikuupäev | 26.6.1962 |
| Passi number | 06BB50485/20 950, väljastamiskuupäev: 1.2.2007 |
| Nimi | Mohamed Abdou Madi |
| Sugu | M |
| Ametinimetus | „Koostööminister” |
| Sünnikoht | Mjamaoué |
| Sünnikuupäev | 1956 |
| Passi number | 05BB39478, väljastamiskuupäev: 1.8.2006 |
| Nimi | Ali Mchindra |
| Sugu | M |
| Ametinimetus | „Haridusminister” |
| Sünnikoht | Cuvette |
| Sünnikuupäev | 20.11.1958 |
| Passi number | 03819, väljastamiskuupäev: 3.7.2004 |
| Nimi | Houmadi Souf |
| Sugu | M |
| Ametinimetus | „Avaliku halduse minister” |
| Sünnikoht | Sima |
| Sünnikuupäev | 1963 |
| Passi number | 51427, väljastamiskuupäev: 4.3.2007 |
| Nimi | Rehema Boinali |
| Sugu | M |
| Ametinimetus | „Energeetikaminister” |
| Sünnikoht | |
| Sünnikuupäev | 1967 |
| Passi number | 540355, väljastamiskuupäev: 7.4.2007 |
| Nimi | Dhoihirou Halidi |
| Sugu | M |
| Positsioon | Kabineti juht |
| Ametinimetus | Anjouani ebaseadusliku valitsusega seotud kõrge ametnik |
| Sünnikoht | Bambao Msanga |
| Sünnikuupäev | 8.3.1965 |
| Passi number | 64528, väljastamiskuupäev: 19.9.2007 |
| Nimi | Abdou Bacar |
| Sugu | M |
| Positsioon | Kolonelleitnant |
| Ametinimetus | Kõrge sõjaväeohvitser, kellel on oluline roll Anjouani ebaseadusliku valitsuse toetamisel |
| Sünnikoht | Barakani |
| Sünnikuupäev | 2.5.1954 |
| Passi number | 54621, väljastamiskuupäev: 23.4.2007 |

Nimi

Mohamed Bacar

Sugu

M

Ametinimetus

End ise välja kuulutanud president, kolonel

Sünnikoht

Barakani

Sünnikuupäev

5.5.1962

Passi number

01AB01951/06/160, väljastamiskuupäev: 1.12.2006

Nimi

Jaffar Salim

Sugu

M

Ametinimetus

„Siseminister”

Sünnikoht

Mutsamudu

Sünnikuupäev

26.6.1962

Passi number

06BB50485/20 950, väljastamiskuupäev: 1.2.2007

Nimi

Mohamed Abdou Madi

Sugu

M

Ametinimetus

„Koostööminister”

Sünnikoht

Mjamaoué

Sünnikuupäev

1956

Passi number

05BB39478, väljastamiskuupäev: 1.8.2006

Nimi

Ali Mchindra

Sugu

M

Ametinimetus

„Haridusminister”

Sünnikoht

Cuvette

Sünnikuupäev

20.11.1958

Passi number

03819, väljastamiskuupäev: 3.7.2004

Nimi

Houmadi Souf

Sugu

M

Ametinimetus

„Avaliku halduse minister”

Sünnikoht

Sima

Sünnikuupäev

1963

Passi number

51427, väljastamiskuupäev: 4.3.2007

Nimi

Rehema Boinali

Sugu

M

Ametinimetus

„Energeetikaminister”

Sünnikoht

Sünnikuupäev

1967

Passi number

540355, väljastamiskuupäev: 7.4.2007

Nimi

Dhoihirou Halidi

Sugu

M

Positsioon

Kabineti juht

Ametinimetus

Anjouani ebaseadusliku valitsusega seotud kõrge ametnik

Sünnikoht

Bambao Msanga

Sünnikuupäev

8.3.1965

Passi number

64528, väljastamiskuupäev: 19.9.2007

Nimi

Abdou Bacar

Sugu

M

Positsioon

Kolonelleitnant

Ametinimetus

Kõrge sõjaväeohvitser, kellel on oluline roll Anjouani ebaseadusliku valitsuse toetamisel

Sünnikoht

Barakani

Sünnikuupäev

2.5.1954

Passi number

54621, väljastamiskuupäev: 23.4.2007

---

II LISA

Veebisaidid, mis sisaldavad teavet artiklites 4, 6 ja 10 osutatud pädevate asutuste kohta, ja aadress teatiste saatmiseks Euroopa Komisjonile

BELGIA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULGAARIA

http://www.mfa.government.bg

TŠEHHI VABARIIK

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

TAANI

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

SAKSAMAA

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

EESTI

http://www.vm.ee/est/kat_622/

KREEKA

http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/

HISPAANIA

www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales

PRANTSUSMAA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

IIRIMAA

http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities

ITAALIA

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

KÜPROS

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LÄTI

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LEEDU

http://www.urm.lt

LUKSEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

UNGARI

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitibank/nemzetkozi_szankciok/

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

MADALMAAD

http://www.minbuza.nl/sancties

AUSTRIA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POOLA

http://www.msz.gov.pl

PORTUGAL

http://www.min-nestrangeiros.pt

RUMEENIA

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

SLOVEENIA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVAKKIA

http://www.foreign.gov.sk

SOOME

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

ROOTSI

http://www.ud.se/sanktioner

ÜHENDKUNINGRIIK

www.fco.gov.uk/competentauthorities

Aadress teatiste saatmiseks Euroopa Komisjonile:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP |
| Unit A.2. Crisis Management and Peace Building |
| CHAR 12/108 |
| B-1049 Brussels |
| BELGIUM |
| Telefon: (32-2) 296.61.33/295.55.85 |
| Faks: (32-2) 299.08.73 |

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP

Unit A.2. Crisis Management and Peace Building

CHAR 12/108

B-1049 Brussels

BELGIUM

Telefon: (32-2) 296.61.33/295.55.85

Faks: (32-2) 299.08.73

---

| 18.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 75/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 75/60

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 244/2008,

17. märts 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. märtsil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. märts 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 17. märtsi 2008. aasta määrus, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 60,6 |
| MA | 62,6 |
| TN | 120,5 |
| TR | 95,3 |
| ZZ | 84,8 |
| 0707 00 05 | JO | 178,8 |
| MA | 90,4 |
| TR | 145,1 |
| ZZ | 138,1 |
| 0709 90 70 | MA | 96,9 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 101,7 |
| 0709 90 80 | EG | 238,6 |
| ZZ | 238,6 |
| 0805 10 20 | EG | 44,7 |
| IL | 59,3 |
| MA | 47,5 |
| TN | 52,8 |
| TR | 50,7 |
| ZA | 43,3 |
| ZZ | 49,7 |
| 0805 50 10 | EG | 107,9 |
| IL | 106,8 |
| SY | 109,7 |
| TR | 127,9 |
| ZA | 147,5 |
| ZZ | 120,0 |
| 0808 10 80 | AR | 93,7 |
| BR | 86,8 |
| CA | 98,7 |
| CL | 102,2 |
| CN | 85,4 |
| MK | 43,9 |
| US | 106,7 |
| UY | 87,6 |
| ZA | 69,5 |
| ZZ | 86,1 |
| 0808 20 50 | AR | 81,0 |
| CL | 86,3 |
| CN | 80,8 |
| ZA | 89,0 |
| ZZ | 84,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

60,6

MA

62,6

TN

120,5

TR

95,3

ZZ

84,8

0707 00 05

JO

178,8

MA

90,4

TR

145,1

ZZ

138,1

0709 90 70

MA

96,9

TR

106,4

ZZ

101,7

0709 90 80

EG

238,6

ZZ

238,6

0805 10 20

EG

44,7

IL

59,3

MA

47,5

TN

52,8

TR

50,7

ZA

43,3

ZZ

49,7

0805 50 10

EG

107,9

IL

106,8

SY

109,7

TR

127,9

ZA

147,5

ZZ

120,0

0808 10 80

AR

93,7

BR

86,8

CA

98,7

CL

102,2

CN

85,4

MK

43,9

US

106,7

UY

87,6

ZA

69,5

ZZ

86,1

0808 20 50

AR

81,0

CL

86,3

CN

80,8

ZA

89,0

ZZ

84,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 18.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 75/62 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 75/62

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 245/2008,

17. märts 2008,

millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 28. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1249/96 (nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas) (2) artikli 5 lõike 1 esimese lõigu punktiga b on kõrge kvaliteediga pehme nisu importimisel ette nähtud eritagatis tagatistele, mis on ette nähtud komisjoni 28. juuli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1342/2003, millega sätestatakse teravilja ja riisi impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad. (3) See 95 euro suurune lisatagatis tonni kohta on põhjendatud erinevate kehtivate imporditollimaksudega pehme nisu eri kategooriate vahel, s.o kõrge kvaliteediga pehme nisu või keskmise ja madala kvaliteediga pehme nisu vahel. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 28. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1249/96 (nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas) (2) artikli 5 lõike 1 esimese lõigu punktiga b on kõrge kvaliteediga pehme nisu importimisel ette nähtud eritagatis tagatistele, mis on ette nähtud komisjoni 28. juuli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1342/2003, millega sätestatakse teravilja ja riisi impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad. (3) See 95 euro suurune lisatagatis tonni kohta on põhjendatud erinevate kehtivate imporditollimaksudega pehme nisu eri kategooriate vahel, s.o kõrge kvaliteediga pehme nisu või keskmise ja madala kvaliteediga pehme nisu vahel.

| (2) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1/2008 (4) peatati ajutiselt teatavate teraviljade imporditollimaksud 2007/2008. turustusaastal, mis lõpeb 30. juunil 2008, võimaldades neid uuesti enne kõnealust tähtpäeva uuesti kasutusele võtta, kui turutingimused seda nõuavad. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1/2008 (4) peatati ajutiselt teatavate teraviljade imporditollimaksud 2007/2008. turustusaastal, mis lõpeb 30. juunil 2008, võimaldades neid uuesti enne kõnealust tähtpäeva uuesti kasutusele võtta, kui turutingimused seda nõuavad.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1/2008 artikliga 2 alates 4. jaanuarist 2008 välja antud impordisertifikaatide alusel toimuva impordi suhtes kohaldatavate imporditollimaksude ajutise peatamisega kaotati ajutiselt eriasjaolud, mis õigustasid eritagatiste süsteemi lisaks tagatistele, mis kaasnesid impordilitsentsiga. Võttes arvesse kõnealuseid uusi tingimusi, mida kohaldatakse pehme nisu impordi suhtes alates määruse (EÜ) nr 1/2008 jõustumisest, ei ole määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 5 lõike 1 esimese lõigu punktiga b ettenähtud 95 euro suurune lisatagatis tonni kohta kuni imporditollimaksude taaskehtestamiseni enam põhjendatud. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1/2008 artikliga 2 alates 4. jaanuarist 2008 välja antud impordisertifikaatide alusel toimuva impordi suhtes kohaldatavate imporditollimaksude ajutise peatamisega kaotati ajutiselt eriasjaolud, mis õigustasid eritagatiste süsteemi lisaks tagatistele, mis kaasnesid impordilitsentsiga. Võttes arvesse kõnealuseid uusi tingimusi, mida kohaldatakse pehme nisu impordi suhtes alates määruse (EÜ) nr 1/2008 jõustumisest, ei ole määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 5 lõike 1 esimese lõigu punktiga b ettenähtud 95 euro suurune lisatagatis tonni kohta kuni imporditollimaksude taaskehtestamiseni enam põhjendatud.

| (4) | Alates määruse (EÜ) nr 1/2008 avaldamist on teatavad ettevõtjad kõnealuse lisatagatise siiski esitanud. Selleks et vähendada rahalist koormust, mis kaasneb sellega seoses kõnealustele ettevõtjatele, tuleks kõnealune tagatis viivitamata vabastada. |
| --- | --- |

(4)

Alates määruse (EÜ) nr 1/2008 avaldamist on teatavad ettevõtjad kõnealuse lisatagatise siiski esitanud. Selleks et vähendada rahalist koormust, mis kaasneb sellega seoses kõnealustele ettevõtjatele, tuleks kõnealune tagatis viivitamata vabastada.

| (5) | Seetõttu tuleks sätestada erand määrusest (EÜ) nr 1249/96. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks sätestada erand määrusest (EÜ) nr 1249/96.

| (6) | Selleks et ettevõtjad ei peaks esitama lisatagatist ja võttes arvesse vajadust vabastada võimalikult kiiresti tagatised, mis on esitatud alates 4. jaanuarist 2008, tuleks käesolevat määrust kohaldada viivitamatult. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et ettevõtjad ei peaks esitama lisatagatist ja võttes arvesse vajadust vabastada võimalikult kiiresti tagatised, mis on esitatud alates 4. jaanuarist 2008, tuleks käesolevat määrust kohaldada viivitamatult.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 5 lõike 1 esimese lõigu punktist b ei nõuta kõnealuses sättes osutatud lisatagatist määrusega (EÜ) nr 1/2008 kehtestatud teatavate teraviljade imporditollimaksude peatamise ajal.

2.   Lõikes 1 osutatud lisatagatised, mis esitati alates 4. jaanuarist 2008, vabastatakse viivitamatult.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. märts 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1816/2005 (ELT L 292, 8.11.2005, lk 5).

2

(3)  ELT L 189, 29.7.2003, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1996/2006 (ELT L 398, 30.12.2006, lk 1).

3

(4)  ELT L 1, 4.1.2008, lk 1.

4

---

| 18.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 75/64 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 75/64

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 246/2008,

17. märts 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 3448/93, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord, (1) eriti selle artikli 8 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 (2) artikli 14 esimeses lõigus on sõnaselgelt viidatud, kui sageli määratakse kindlaks I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate artikli 1 lõikes 1 nimetatud määrustega hõlmatud põhisaaduste toetusemäär. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 (2) artikli 14 esimeses lõigus on sõnaselgelt viidatud, kui sageli määratakse kindlaks I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate artikli 1 lõikes 1 nimetatud määrustega hõlmatud põhisaaduste toetusemäär.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 1 lõikes 1 nimetatud määrustega võib toetusi anda juhul, kui sise- ja välisturu tingimused seda õigustavad. Kui turutingimused toetuste andmist ei õigusta, võib perioodilise toetuste kehtestamise peatada. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 1 lõikes 1 nimetatud määrustega võib toetusi anda juhul, kui sise- ja välisturu tingimused seda õigustavad. Kui turutingimused toetuste andmist ei õigusta, võib perioodilise toetuste kehtestamise peatada.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 3448/93 artikli 8 lõike 3 teine lõik viitab samale korrale asjassepuutuvate töötlemata põllumajandussaaduste eksporditoetuste kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 3448/93 artikli 8 lõike 3 teine lõik viitab samale korrale asjassepuutuvate töötlemata põllumajandussaaduste eksporditoetuste kindlaksmääramisel.

| (4) | Lihtsustamise ja ühtlustamise eemärgil tuleb määruse (EÜ) nr 1043/2005 artiklit 14 kohandada. |
| --- | --- |

(4)

Lihtsustamise ja ühtlustamise eemärgil tuleb määruse (EÜ) nr 1043/2005 artiklit 14 kohandada.

| (5) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1043/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1043/2005 vastavalt muuta.

| (6) | Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas asutamislepingu I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas asutamislepingu I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 14

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikes 3 ning teiste käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud määruste vastavates sätetes ette nähtud toetusemäär määratakse kindlaks igal kuul 100 kg põhisaaduste kohta.

Erandina esimesest lõigust:

| a) | käesoleva määruse I lisas loetletud põhisaaduste puhul võib toetussumma kindlaks määrata vastavalt määruse (EÜ) nr 3448/93 artikli 16 lõikes 2 osutatud korra kohaselt kinnitatud ajakavale; |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse I lisas loetletud põhisaaduste puhul võib toetussumma kindlaks määrata vastavalt määruse (EÜ) nr 3448/93 artikli 16 lõikes 2 osutatud korra kohaselt kinnitatud ajakavale;

| b) | koorega värskete või konserveeritud kodulinnumunade ning toidukõlblike värskete, kuivatatud või muul viisil konserveeritud magustamata ja kooreta munade ja munakollaste puhul antava toetuse määr määratakse kindlaks ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks nende toodete eksportimisel töötlemata kujul.” |
| --- | --- |

b)

koorega värskete või konserveeritud kodulinnumunade ning toidukõlblike värskete, kuivatatud või muul viisil konserveeritud magustamata ja kooreta munade ja munakollaste puhul antava toetuse määr määratakse kindlaks ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks nende toodete eksportimisel töötlemata kujul.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. märts 2008

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2580/2000 (EÜT L 298, 25.11.2000, lk 5).

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1496/2007 (ELT L 333, 19.12.2007, lk 3).

2

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 18.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 75/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 75/66

---

KOMISJONI OTSUS,

17. märts 2008,

millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit polüvinüülalkoholide importi käsitlev dumpinguvastane menetlus ja vabastatakse kehtestatud ajutiste tollimaksude teel tagatud summad

(2008/227/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   AJUTISED MEETMED

| (1) | 19. detsembril 2006. aastal avaldas komisjon teadaande (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) ja Taiwanist pärit polüvinüülalkoholide (PVA) importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta. 17. septembril 2007. aastal kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 1069/2007 (3) (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu HRVst pärit polüvinüülalkoholi (edaspidi „PVA”) suhtes. Taiwani suhtes ajutisi meetmeid ei kehtestatud. |
| --- | --- |

(1)

19. detsembril 2006. aastal avaldas komisjon teadaande (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) ja Taiwanist pärit polüvinüülalkoholide (PVA) importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta. 17. septembril 2007. aastal kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 1069/2007 (3) (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu HRVst pärit polüvinüülalkoholi (edaspidi „PVA”) suhtes. Taiwani suhtes ajutisi meetmeid ei kehtestatud.

| (2) | Vastavalt ajutise määruse põhjenduses 13 sätestatule hõlmas dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimiseks analüüsis komisjon andmeid ajavahemikust 1. jaanuarist 2003 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt ajutise määruse põhjenduses 13 sätestatule hõlmas dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimiseks analüüsis komisjon andmeid ajavahemikust 1. jaanuarist 2003 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   JÄRGNENUD MENETLUS

| (3) | Pärast otsust kehtestada dumpinguvastane tollimaks HRVst pärit PVA suhtes ja mitte kehtestada kõnealuseid meetmeid Taiwanist pärit impordi suhtes esitasid mitmed huvitatud isikud kirjalikud märkused. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. |
| --- | --- |

(3)

Pärast otsust kehtestada dumpinguvastane tollimaks HRVst pärit PVA suhtes ja mitte kehtestada kõnealuseid meetmeid Taiwanist pärit impordi suhtes esitasid mitmed huvitatud isikud kirjalikud märkused. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

| (4) | Komisjon tegi põhjalikuma uurimise seoses ühenduse huvidega ning lubas erandkorras paberitööstuse, st seni koostööst kõrvale jäänud olulise sektori tarbijatel esitada täidetud küsimustiku. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon tegi põhjalikuma uurimise seoses ühenduse huvidega ning lubas erandkorras paberitööstuse, st seni koostööst kõrvale jäänud olulise sektori tarbijatel esitada täidetud küsimustiku.

| (5) | Kõiki isikuid teavitati peamistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavandati lõpetada menetlus HRVst ja Taiwanist pärit PVA impordi suhtes ning vabastada ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti neile võimalus esitada pärast kõnealust faktide ja kaalutluste avalikustamist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(5)

Kõiki isikuid teavitati peamistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavandati lõpetada menetlus HRVst ja Taiwanist pärit PVA impordi suhtes ning vabastada ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti neile võimalus esitada pärast kõnealust faktide ja kaalutluste avalikustamist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (6) | Huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ja vajaduse korral muudeti vastavalt neile tulemusi. |
| --- | --- |

(6)

Huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ja vajaduse korral muudeti vastavalt neile tulemusi.

C.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (7) | Sama ühenduse tarbija, keda on mainitud ajutise määruse põhjenduses 16, kordas ning täiendas oma väidet, et tootemääratlus ei peaks hõlmama teatud tooteklassi kuuluvat toodet (edaspidi „vaatlusalune toode”), mida ta nimetas „madala tuhasisaldusega arvkeskmise molekulmassi jaotusega PVAks” ning ostis muu hulgas ka HRVst. Kõnealune tarbija väitis, i) et komisjon ei põhjendanud piisavalt, miks ta leidis, et vaatlusaluse toote füüsikalised ja tehnilised põhiomadused olid samad, mis muudel tootemääratluse alla kuuluvatel toodetel, ning väitis lisaks, et ii) kõnealusel tootel on väga spetsiifilised lõpptarbijad. Lisaks väitis ta, iii) et vaatlusalune toode on kopolümeer ega kuulu seega kõnealuse tootemääratluse alla. |
| --- | --- |

(7)

Sama ühenduse tarbija, keda on mainitud ajutise määruse põhjenduses 16, kordas ning täiendas oma väidet, et tootemääratlus ei peaks hõlmama teatud tooteklassi kuuluvat toodet (edaspidi „vaatlusalune toode”), mida ta nimetas „madala tuhasisaldusega arvkeskmise molekulmassi jaotusega PVAks” ning ostis muu hulgas ka HRVst. Kõnealune tarbija väitis, i) et komisjon ei põhjendanud piisavalt, miks ta leidis, et vaatlusaluse toote füüsikalised ja tehnilised põhiomadused olid samad, mis muudel tootemääratluse alla kuuluvatel toodetel, ning väitis lisaks, et ii) kõnealusel tootel on väga spetsiifilised lõpptarbijad. Lisaks väitis ta, iii) et vaatlusalune toode on kopolümeer ega kuulu seega kõnealuse tootemääratluse alla.

| (8) | Enne kõnealuse tarbija väidete üksikasjalikku käsitlemist tuleb märkida, et esiteks on PVAs sisalduv tuhk lisand; mida madalam on tuhasisaldus, seda puhtam on PVA. Teiseks on mõiste „madala tuhasisaldusega PVA” subjektiivne. Puudub üldtunnustatud tuhasisalduse standard, mis tähendab, et igal tootjal on oma piirmäärad, mille alusel otsustatakse, kas PVA on madala tuhasisaldusega. Leiti, et seetõttu on erinevused tegelikult olulised: uuritavate tootjate piirmäärad madala tuhasisaldusega PVA määratlemisel võivad ulatuda 0,09 % kuni 0,5 % maksimaalse tuhasisalduseni. Asjaomase tarbija piirmäärad ei oleks kõige madalamad, st teised huvitatud isikud peaksid tema kasutatavaid tuhasisalduse piirmäärasid ilmselt üsna kõrgeteks. |
| --- | --- |

(8)

Enne kõnealuse tarbija väidete üksikasjalikku käsitlemist tuleb märkida, et esiteks on PVAs sisalduv tuhk lisand; mida madalam on tuhasisaldus, seda puhtam on PVA. Teiseks on mõiste „madala tuhasisaldusega PVA” subjektiivne. Puudub üldtunnustatud tuhasisalduse standard, mis tähendab, et igal tootjal on oma piirmäärad, mille alusel otsustatakse, kas PVA on madala tuhasisaldusega. Leiti, et seetõttu on erinevused tegelikult olulised: uuritavate tootjate piirmäärad madala tuhasisaldusega PVA määratlemisel võivad ulatuda 0,09 % kuni 0,5 % maksimaalse tuhasisalduseni. Asjaomase tarbija piirmäärad ei oleks kõige madalamad, st teised huvitatud isikud peaksid tema kasutatavaid tuhasisalduse piirmäärasid ilmselt üsna kõrgeteks.

| (9) | Kõnealuse isiku tõstatatud küsimusi, mida on mainitud eespool põhjenduses 7, kaaluti hoolikalt ning need võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(9)

Kõnealuse isiku tõstatatud küsimusi, mida on mainitud eespool põhjenduses 7, kaaluti hoolikalt ning need võib kokku võtta järgmiselt.

i)   Vaatlusalune toode on erinevate füüsikaliste ja tehniliste põhiomadustega

| (10) | Tuleb meeles pidada, et vaatlusaluse toote füüsikaliste ja tehniliste põhiomaduste esialgne määratlus on esitatud ajutise määruse põhjenduses 14. Kõnealuses põhjenduses on vaatlusalune toode määratletud kui teatav tehniliste parameetritega konkreetne vaiguliik. Tootemääratluses nimetatud parameetrid, mille abil eristatakse vaatlusalust toodet muudest PVA toodetest, on viskoossus (3 mPas – 61 mPas, mõõdetuna 4 % lahuses) ja hüdrolüüsiaste (84,0 mol % – 99,9 mol %). |
| --- | --- |

(10)

Tuleb meeles pidada, et vaatlusaluse toote füüsikaliste ja tehniliste põhiomaduste esialgne määratlus on esitatud ajutise määruse põhjenduses 14. Kõnealuses põhjenduses on vaatlusalune toode määratletud kui teatav tehniliste parameetritega konkreetne vaiguliik. Tootemääratluses nimetatud parameetrid, mille abil eristatakse vaatlusalust toodet muudest PVA toodetest, on viskoossus (3 mPas – 61 mPas, mõõdetuna 4 % lahuses) ja hüdrolüüsiaste (84,0 mol % – 99,9 mol %).

| (11) | Kõiki tootemääratluse alla kuuluvaid tooteklasse nimetatakse mõnikord standardklassideks, mis tähendab, et kõiki nendesse kuuluvaid tooteid saab toota tavapärasel PVA tootmisliinil ning nende tootmiskulud on sarnased. See ei kehti aga tooteklassidesse kuuluvate toodete suhtes, mille CN-kood on sama, kuid tootemääratlus erinev: neid ei saa toota tavapärasel PVA tootmisliinil, nende tootmiseks tuleb kasutada erinevat tehnoloogiat ja täiendavaid seadmeid ning seetõttu võivad ka nende tootmiskulud olla väga erinevad. Tooteklassidesse kuuluvad tooted, mida tootemääratlus ei hõlma, on ka väga erinevate omadustega, võrreldes tootemääratlusega hõlmatud toodetega. Viskoossus- ja hüdrolüüsiaste: i) madala viskoossusega toodete hulka kuulub madala molekulmassiga PVA, mis on muu hulgas raskesti käsitsetav ja seetõttu madala tootlikkusega, samal ajal kui ii) kõrge viskoossusega tooteid, mis on samuti raskesti käsitsetavad, kasutatakse kvaliteetse läikpaberi kattes – väga spetsiifiline kasutusala, kus tuleb vältida tavaliselt tekkivaid soovimatuid pragusid; iii) kõrge hüdrolüüsiastmega toodete kasutusala on peamiselt sama ja iv) madala hüdrolüüsiastmega PVA tooteklassi kuuluvad tooted ei lahustu vees ega moodusta veega ebastabiilseid lahuseid. Selliseid tooteid kasutatakse peamiselt polüvinüülkloriidi suspensiooni tootmiseks ja need sadestuvad lahuses kõrgetel temperatuuridel. |
| --- | --- |

(11)

Kõiki tootemääratluse alla kuuluvaid tooteklasse nimetatakse mõnikord standardklassideks, mis tähendab, et kõiki nendesse kuuluvaid tooteid saab toota tavapärasel PVA tootmisliinil ning nende tootmiskulud on sarnased. See ei kehti aga tooteklassidesse kuuluvate toodete suhtes, mille CN-kood on sama, kuid tootemääratlus erinev: neid ei saa toota tavapärasel PVA tootmisliinil, nende tootmiseks tuleb kasutada erinevat tehnoloogiat ja täiendavaid seadmeid ning seetõttu võivad ka nende tootmiskulud olla väga erinevad. Tooteklassidesse kuuluvad tooted, mida tootemääratlus ei hõlma, on ka väga erinevate omadustega, võrreldes tootemääratlusega hõlmatud toodetega. Viskoossus- ja hüdrolüüsiaste: i) madala viskoossusega toodete hulka kuulub madala molekulmassiga PVA, mis on muu hulgas raskesti käsitsetav ja seetõttu madala tootlikkusega, samal ajal kui ii) kõrge viskoossusega tooteid, mis on samuti raskesti käsitsetavad, kasutatakse kvaliteetse läikpaberi kattes – väga spetsiifiline kasutusala, kus tuleb vältida tavaliselt tekkivaid soovimatuid pragusid; iii) kõrge hüdrolüüsiastmega toodete kasutusala on peamiselt sama ja iv) madala hüdrolüüsiastmega PVA tooteklassi kuuluvad tooted ei lahustu vees ega moodusta veega ebastabiilseid lahuseid. Selliseid tooteid kasutatakse peamiselt polüvinüülkloriidi suspensiooni tootmiseks ja need sadestuvad lahuses kõrgetel temperatuuridel.

| (12) | Kõnealune tarbija väitis, et PVB-kile tootmiseks vajaliku PVB-vaigu valmistamisel on PVA kuus omadust ülimalt olulised. Kõnealused kuus omadust üheskoos muudavad vaatlusaluse toote muude turul müüdavate PVA toodetega võrreldes ainulaadseks. Väite kontrollimisel leiti, et mõne kasutusala puhul võivad tehnilised näitajad olla tõepoolest rangemad kui teiste puhul. Samas aga tehti kindlaks, et tegelikult on kõik tooteklassid, sealhulgas ka tootemääratluse alla kuuluvad tooteklassid, mida mõnikord nimetatakse „standardklassideks”, ainulaadse omaduste kombinatsiooniga. Tooteklass valitakse vastavalt soovitud kasutusalale. See kehtib nii asjaomase tarbija kasutusalade kui ka muude kasutusalade suhtes. Järelikult tuli väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(12)

Kõnealune tarbija väitis, et PVB-kile tootmiseks vajaliku PVB-vaigu valmistamisel on PVA kuus omadust ülimalt olulised. Kõnealused kuus omadust üheskoos muudavad vaatlusaluse toote muude turul müüdavate PVA toodetega võrreldes ainulaadseks. Väite kontrollimisel leiti, et mõne kasutusala puhul võivad tehnilised näitajad olla tõepoolest rangemad kui teiste puhul. Samas aga tehti kindlaks, et tegelikult on kõik tooteklassid, sealhulgas ka tootemääratluse alla kuuluvad tooteklassid, mida mõnikord nimetatakse „standardklassideks”, ainulaadse omaduste kombinatsiooniga. Tooteklass valitakse vastavalt soovitud kasutusalale. See kehtib nii asjaomase tarbija kasutusalade kui ka muude kasutusalade suhtes. Järelikult tuli väide tagasi lükata.

ii)   Vaatlusalusel tootel on väga spetsiifilised lõpptarbijad

| (13) | Asjaomane tarbija vaidlustas ka komisjoni poolt PVA tarbijaturule antud hinnangu ja väitis konkreetselt, et PVA tarbijaturg on väga mitmekesine. Nagu on osutatud ajutises määruses, kasutas tarbija kõnealuse klassi PVAd PVB tootmiseks, mis on ühenduses suurim kasutusala, moodustades 25–29 % PVA tarbimisest, ning PVB-kile nõudluse suure kasvu tõttu kõige kiiremini kasvava kasutusala. Järgnevate turgude uurimine näitas, et peaaegu 90 % ühenduses toodetud PVB-d kasutatakse seejärel PVB-kile tootmiseks, millega tegeleb ka asjaomane tarbija (kes ei ole siiski ainus PVB-kile tootja ühenduses). Seega leidis kinnitust ajutise määruse põhjenduses 17 esitatud väide, et konkreetne kasutusala, kus toodet kasutab kõnealune huvitatud isik, on üks peamisi toote kasutusalasid, mida turu olulisust arvesse võttes ei saa nimetada „ebastandardseks”. |
| --- | --- |

(13)

Asjaomane tarbija vaidlustas ka komisjoni poolt PVA tarbijaturule antud hinnangu ja väitis konkreetselt, et PVA tarbijaturg on väga mitmekesine. Nagu on osutatud ajutises määruses, kasutas tarbija kõnealuse klassi PVAd PVB tootmiseks, mis on ühenduses suurim kasutusala, moodustades 25–29 % PVA tarbimisest, ning PVB-kile nõudluse suure kasvu tõttu kõige kiiremini kasvava kasutusala. Järgnevate turgude uurimine näitas, et peaaegu 90 % ühenduses toodetud PVB-d kasutatakse seejärel PVB-kile tootmiseks, millega tegeleb ka asjaomane tarbija (kes ei ole siiski ainus PVB-kile tootja ühenduses). Seega leidis kinnitust ajutise määruse põhjenduses 17 esitatud väide, et konkreetne kasutusala, kus toodet kasutab kõnealune huvitatud isik, on üks peamisi toote kasutusalasid, mida turu olulisust arvesse võttes ei saa nimetada „ebastandardseks”.

| (14) | Seoses väidetava spetsiifilise kasutusalaga väitis tarbija, et lõppkasutuse spetsiifilisust näitab asjaolu, et vaatlusalune toode ei ole asendatav teiste mudelitega. Sellega seoses ilmnes, et tarbija ei osta toodet ainult asjaomaselt Hiina tootjalt ning tal on juba mitu alternatiivset allikat. Tegelikult hankis ta uurimisperioodi jooksul HRV tootjalt vähem kui 5 % PVAst, mille tootemääratlusest väljajätmist ta taotles. Ülejäänud kogused hangiti kolmelt muult erinevates riikides asuvalt tootjalt. Lisaks tehti kindlaks, et kuigi enamikku muudest ühenduses müüdavatest toodetest ei saanud tõesti vaatlusaluse toote asemel kasutada, sai vaatlusalust toodet ennast kasutada ka muudel eesmärkidel ning seda müüdi ühenduse turul HRVst imporditud muude toodete hindadega sarnase hinnaga. Eespool toodut arvesse võttes tuli tagasi lükata väide, et vaatlusalune toode ei ole asendatav. |
| --- | --- |

(14)

Seoses väidetava spetsiifilise kasutusalaga väitis tarbija, et lõppkasutuse spetsiifilisust näitab asjaolu, et vaatlusalune toode ei ole asendatav teiste mudelitega. Sellega seoses ilmnes, et tarbija ei osta toodet ainult asjaomaselt Hiina tootjalt ning tal on juba mitu alternatiivset allikat. Tegelikult hankis ta uurimisperioodi jooksul HRV tootjalt vähem kui 5 % PVAst, mille tootemääratlusest väljajätmist ta taotles. Ülejäänud kogused hangiti kolmelt muult erinevates riikides asuvalt tootjalt. Lisaks tehti kindlaks, et kuigi enamikku muudest ühenduses müüdavatest toodetest ei saanud tõesti vaatlusaluse toote asemel kasutada, sai vaatlusalust toodet ennast kasutada ka muudel eesmärkidel ning seda müüdi ühenduse turul HRVst imporditud muude toodete hindadega sarnase hinnaga. Eespool toodut arvesse võttes tuli tagasi lükata väide, et vaatlusalune toode ei ole asendatav.

iii)   Vaatlusalune toode on kopolümeer, mitte homopolümeer

| (15) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitis tarbija, et PVA on kopolümeer, mitte homopolümeer. Kõnealune väide põhines asjaolul, et see sisaldab kahte koostisühikut. Seda väidet uuriti ning leiti, et PVA tekib algselt samanimeliste monomeerühikute polümerisatsiooni tulemusel. Järgnev hüdrolüüs on siiski alati mittetäielik (84,0 mol % kuni 99,9 mol %) ja seetõttu võib väita, et PVA sisaldab kahte koostisühikut ning seda võib nimetada kopolümeeriks. |
| --- | --- |

(15)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitis tarbija, et PVA on kopolümeer, mitte homopolümeer. Kõnealune väide põhines asjaolul, et see sisaldab kahte koostisühikut. Seda väidet uuriti ning leiti, et PVA tekib algselt samanimeliste monomeerühikute polümerisatsiooni tulemusel. Järgnev hüdrolüüs on siiski alati mittetäielik (84,0 mol % kuni 99,9 mol %) ja seetõttu võib väita, et PVA sisaldab kahte koostisühikut ning seda võib nimetada kopolümeeriks.

| (16) | Leiti, et segaduse vältimiseks tuleb ajutises määruses esitatud tootemääratlust selgitada. Seetõttu on vaatlusalune toode lõpliku määratluse kohaselt Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit samanimeliste monomeerühikute polümerisatsiooni tulemusel tekkiv teatud kopolümeerne polüvinüülalkohol (PVA), mille viskoossus mõõdetuna 4 % lahuses on 3 mPas või üle selle, aga mitte rohkem kui 61 mPas, ja mille hüdrolüüsiaste on 84,0 mol % või üle selle, aga mitte rohkem kui 99,9 mol %, ja mille hüdrolüüsiaste on 84,0 mol %, aga mitte rohkem kui 99,9 mol %, ning mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi ex 3905 30 00 all. |
| --- | --- |

(16)

Leiti, et segaduse vältimiseks tuleb ajutises määruses esitatud tootemääratlust selgitada. Seetõttu on vaatlusalune toode lõpliku määratluse kohaselt Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit samanimeliste monomeerühikute polümerisatsiooni tulemusel tekkiv teatud kopolümeerne polüvinüülalkohol (PVA), mille viskoossus mõõdetuna 4 % lahuses on 3 mPas või üle selle, aga mitte rohkem kui 61 mPas, ja mille hüdrolüüsiaste on 84,0 mol % või üle selle, aga mitte rohkem kui 99,9 mol %, ja mille hüdrolüüsiaste on 84,0 mol %, aga mitte rohkem kui 99,9 mol %, ning mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi ex 3905 30 00 all.

D.   DUMPING

1.   Taiwan

| (17) | Taiwani suhtes ajutisi meetmeid ei kehtestatud, sest nagu on sedastatud ajutise määruse põhjendustes 29 ja 30, Taiwanist pärit toote importimisel esialgselt dumpingut ei tuvastatud. |
| --- | --- |

(17)

Taiwani suhtes ajutisi meetmeid ei kehtestatud, sest nagu on sedastatud ajutise määruse põhjendustes 29 ja 30, Taiwanist pärit toote importimisel esialgselt dumpingut ei tuvastatud.

| (18) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 30, on ainus koostööd teinud Taiwani äriühing Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. (edaspidi „CCP”) ainus vaatlusalust toodet eksportiv tootja Taiwanis, kelle arvele jäi uurimisperioodil Eurostati andmetel 100 % Taiwanist EÜsse liikunud ekspordist. |
| --- | --- |

(18)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 30, on ainus koostööd teinud Taiwani äriühing Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. (edaspidi „CCP”) ainus vaatlusalust toodet eksportiv tootja Taiwanis, kelle arvele jäi uurimisperioodil Eurostati andmetel 100 % Taiwanist EÜsse liikunud ekspordist.

| (19) | Mõlemad ühenduse tootjad, Kuraray Europe GmbH ja Celanese Chemicals Ibérica S.L., väitsid, et tegelikult tegeles CCP uurimisperioodi ajal dumpinguga ning palusid komisjonil läbi vaadata oma otsus CCP-poolse dumpingu kohta. |
| --- | --- |

(19)

Mõlemad ühenduse tootjad, Kuraray Europe GmbH ja Celanese Chemicals Ibérica S.L., väitsid, et tegelikult tegeles CCP uurimisperioodi ajal dumpinguga ning palusid komisjonil läbi vaadata oma otsus CCP-poolse dumpingu kohta.

1.1.   Tooraine maksumus

| (20) | Mõlemad ühenduse tootjad väitsid, et CCP tootmiskulud olid palju suuremad, kui leidis komisjon, sest PVA tootmisel kasutatava peamise tooraine vinüülatsetaatmonomeeri (edaspidi „VAM”) maksumust alahinnati. Nad rõhutasid, et äriühing, kes tarnib CCP-le VAMi, on seotud äriühing. Väite kinnituseks esitas üks ühenduse tootja ühe konsultatsioonifirma poolt tehtud uuringu, mis käsitles PVA tootmist CCPs, ja VAMi rahvusvahelisi hindu käsitlevad trükised. |
| --- | --- |

(20)

Mõlemad ühenduse tootjad väitsid, et CCP tootmiskulud olid palju suuremad, kui leidis komisjon, sest PVA tootmisel kasutatava peamise tooraine vinüülatsetaatmonomeeri (edaspidi „VAM”) maksumust alahinnati. Nad rõhutasid, et äriühing, kes tarnib CCP-le VAMi, on seotud äriühing. Väite kinnituseks esitas üks ühenduse tootja ühe konsultatsioonifirma poolt tehtud uuringu, mis käsitles PVA tootmist CCPs, ja VAMi rahvusvahelisi hindu käsitlevad trükised.

| (21) | Esitatud teavet kontrolliti. Eespool nimetatud trükistes loetletud VAMi hindade ja menetluse käigus kontrollitud Aasia ja Euroopa hindade võrdlus näitab selgelt, et kõnealustes trükistes avaldatud hinnad on liialdatud. Lisaks on ka trükistes endis kirjas, et hinnad on arvestuslikud ning et tegelikud turuhinnad võivad olla kõrgemad või madalamad ja avaldatud hindu tuleks kasutada näitlikena. Tõepoolest, kuigi kõnealuseid hindu võib kasutada suundumuste jälgimiseks, ei esinda need ilmselt tegelikke hindu. |
| --- | --- |

(21)

Esitatud teavet kontrolliti. Eespool nimetatud trükistes loetletud VAMi hindade ja menetluse käigus kontrollitud Aasia ja Euroopa hindade võrdlus näitab selgelt, et kõnealustes trükistes avaldatud hinnad on liialdatud. Lisaks on ka trükistes endis kirjas, et hinnad on arvestuslikud ning et tegelikud turuhinnad võivad olla kõrgemad või madalamad ja avaldatud hindu tuleks kasutada näitlikena. Tõepoolest, kuigi kõnealuseid hindu võib kasutada suundumuste jälgimiseks, ei esinda need ilmselt tegelikke hindu.

| (22) | Lisaks näitas uurimine, et seotud tarnija müüs VAMi CCP-le sama hinnaga nagu ka tarbijatele, kes ei olnud temaga seotud, ning et hind, mida CCP maksis VAMi eest, oli sarnane hinnaga, mida maksid teised tootjad Aasias, eriti Jaapanis. |
| --- | --- |

(22)

Lisaks näitas uurimine, et seotud tarnija müüs VAMi CCP-le sama hinnaga nagu ka tarbijatele, kes ei olnud temaga seotud, ning et hind, mida CCP maksis VAMi eest, oli sarnane hinnaga, mida maksid teised tootjad Aasias, eriti Jaapanis.

| (23) | Lisaks põhinesid eespool nimetatud uuringus esitatud VAMi hinnad suuremal VAMi kasutusmääral, kui CCP tegelikult kasutas. Arvestades, et VAMi kasutusmäär sõltub sellest, millises vahekorras kasutatakse täielikult ja osaliselt hüdrolüüsitud PVAd, leiti, et VAMi kogused, mida kasutas CCP, on asjaomast tootevalikut arvesse võttes kooskõlas nii Aasia kui ka ühenduse teiste tootjate kasutusmääradega. |
| --- | --- |

(23)

Lisaks põhinesid eespool nimetatud uuringus esitatud VAMi hinnad suuremal VAMi kasutusmääral, kui CCP tegelikult kasutas. Arvestades, et VAMi kasutusmäär sõltub sellest, millises vahekorras kasutatakse täielikult ja osaliselt hüdrolüüsitud PVAd, leiti, et VAMi kogused, mida kasutas CCP, on asjaomast tootevalikut arvesse võttes kooskõlas nii Aasia kui ka ühenduse teiste tootjate kasutusmääradega.

| (24) | Seetõttu leiti eespool põhjendustes 20–23 esitatud põhjustel, et CCP kulutused VAMile olid alahinnatud ning kõnealust küsimust käsitlevad väited lükati tagasi. |
| --- | --- |

(24)

Seetõttu leiti eespool põhjendustes 20–23 esitatud põhjustel, et CCP kulutused VAMile olid alahinnatud ning kõnealust küsimust käsitlevad väited lükati tagasi.

1.2.   Muud kulud

| (25) | Eespool nimetatud uuringus esitatud kulude alusel väitis üks ühenduse tootja, et lisaks VAMiga seotud kuludele oli alahinnatud ka teisi CCP tootmiskulusid, näiteks kommunaalkulusid, ettevõtte üldkulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid. Uuringus esitatud arvestuslike kulude toetuseks siiski konkreetseid tõendeid ei esitatud. |
| --- | --- |

(25)

Eespool nimetatud uuringus esitatud kulude alusel väitis üks ühenduse tootja, et lisaks VAMiga seotud kuludele oli alahinnatud ka teisi CCP tootmiskulusid, näiteks kommunaalkulusid, ettevõtte üldkulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid. Uuringus esitatud arvestuslike kulude toetuseks siiski konkreetseid tõendeid ei esitatud.

| (26) | Kohapeal kontrollitud CCP tegelikke andmeid kontrolliti uuesti ja leidis kinnitust asjaolu, et dumpinguarvutustes oli kasutatud õigeid kuluandmeid. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(26)

Kohapeal kontrollitud CCP tegelikke andmeid kontrolliti uuesti ja leidis kinnitust asjaolu, et dumpinguarvutustes oli kasutatud õigeid kuluandmeid. Seetõttu lükati väide tagasi.

1.3.   Normaalväärtuse arvutamine

| (27) | Üks ühenduse tootja väitis, et CCP puhul oleks normaalväärtus tulnud arvutada kõikide tooteliikide kohta, sest Taiwani PVA turu olukord on eriline, kuna hindu hoitakse kunstlikult madalal, eriti võrreldes Aasia kohta avaldatud hinnavahemikega, ning ka seetõttu, et enamik Taiwani omamaisest müügist läks uurimisperioodi ajal seotud tarbijatele. |
| --- | --- |

(27)

Üks ühenduse tootja väitis, et CCP puhul oleks normaalväärtus tulnud arvutada kõikide tooteliikide kohta, sest Taiwani PVA turu olukord on eriline, kuna hindu hoitakse kunstlikult madalal, eriti võrreldes Aasia kohta avaldatud hinnavahemikega, ning ka seetõttu, et enamik Taiwani omamaisest müügist läks uurimisperioodi ajal seotud tarbijatele.

| (28) | Tegelikult puuduvad tõendid, mis kinnitaksid, et Taiwani siseriiklikud müügihinnad on kunstlikult madalad. Avaldatud PVA hinnad on üksnes väga üldised hinnavahemikud Aasias tervikuna (v.a Hiinas), täpsustamata tegelikke tooteklasse ja asjaomaseid tooteliike, ning seetõttu ei saa neid kasutada Taiwani hindadega võrdlemiseks. Seega ei saa Taiwani siseriiklikke müügihindu pidada kunstlikult madalateks. Seoses väitega, et omamaine müük sõltumatutele tarbijatele on väike, leidis kinnitust, et omamaine müük sõltumatutele tarbijatele on piisav normaalväärtuse arvutamiseks. |
| --- | --- |

(28)

Tegelikult puuduvad tõendid, mis kinnitaksid, et Taiwani siseriiklikud müügihinnad on kunstlikult madalad. Avaldatud PVA hinnad on üksnes väga üldised hinnavahemikud Aasias tervikuna (v.a Hiinas), täpsustamata tegelikke tooteklasse ja asjaomaseid tooteliike, ning seetõttu ei saa neid kasutada Taiwani hindadega võrdlemiseks. Seega ei saa Taiwani siseriiklikke müügihindu pidada kunstlikult madalateks. Seoses väitega, et omamaine müük sõltumatutele tarbijatele on väike, leidis kinnitust, et omamaine müük sõltumatutele tarbijatele on piisav normaalväärtuse arvutamiseks.

| (29) | Sama ühenduse tootja väitis ka, et kunstlikult madalatest PVA hindadest põhjustatud Taiwani turu erilise olukorra tõttu ei tohiks CCP normaalväärtuse arvutamisel kasutada algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavas lõigus nimetatud kasumisummasid. |
| --- | --- |

(29)

Sama ühenduse tootja väitis ka, et kunstlikult madalatest PVA hindadest põhjustatud Taiwani turu erilise olukorra tõttu ei tohiks CCP normaalväärtuse arvutamisel kasutada algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavas lõigus nimetatud kasumisummasid.

| (30) | Põhjenduses 28 nimetatud põhjustel puudub alus, miks algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavas lõigus nimetatud kasumisummad ei sobiks normaalväärtuse arvutamiseks. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(30)

Põhjenduses 28 nimetatud põhjustel puudub alus, miks algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavas lõigus nimetatud kasumisummad ei sobiks normaalväärtuse arvutamiseks. Seetõttu lükati väide tagasi.

| (31) | Huvitatud isikuid teavitati eespool nimetatud tulemustest ning neile anti võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ei ühenduse tootjad ega teised huvitatud isikud ei esitanud lisateavet, mis oleks muutnud komisjoni esialgset otsust Taiwani-poolse dumpingu kohta. |
| --- | --- |

(31)

Huvitatud isikuid teavitati eespool nimetatud tulemustest ning neile anti võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ei ühenduse tootjad ega teised huvitatud isikud ei esitanud lisateavet, mis oleks muutnud komisjoni esialgset otsust Taiwani-poolse dumpingu kohta.

| (32) | Eespool toodut arvesse võttes leidis kinnitust, et Taiwani dumpingumarginaal on väiksem kui 2 %, väljendatuna ekspordihinna osakaaluna, nagu on mainitud ajutise määruse põhjenduses 29. Seega tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 3 Taiwanist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes käesolev menetlus lõpetada. |
| --- | --- |

(32)

Eespool toodut arvesse võttes leidis kinnitust, et Taiwani dumpingumarginaal on väiksem kui 2 %, väljendatuna ekspordihinna osakaaluna, nagu on mainitud ajutise määruse põhjenduses 29. Seega tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 3 Taiwanist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes käesolev menetlus lõpetada.

2.   Hiina Rahvavabariik (edaspidi „HRV”)

2.1.   Turumajanduslik ja individuaalne kohtlemine

| (33) | Kuna turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 31–39. |
| --- | --- |

(33)

Kuna turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 31–39.

2.2.   Võrdlusriik

| (34) | Mõlemad ühenduse tootjad, Kuraray Europe GmbH ja Celanese Chemicals Ibérica S.L., kordasid, et HRV võrdlusriigiks tuleks Taiwani asemel valida Jaapan. |
| --- | --- |

(34)

Mõlemad ühenduse tootjad, Kuraray Europe GmbH ja Celanese Chemicals Ibérica S.L., kordasid, et HRV võrdlusriigiks tuleks Taiwani asemel valida Jaapan.

| (35) | Nende väitel oleks Jaapan Taiwanist sobivam võrdlusriik, sest Jaapani PVA turg on Taiwani omast jõulisem, sest i) Taiwani turul on üksainus valitsev tootja, CCP, samal ajal kui Jaapani turul tegutseb neli tootjat; ii) vaatlusalune PVA import Taiwani on piiratud ja iii) samalaadse toote siseriiklik nõudlus on Taiwanis väike. |
| --- | --- |

(35)

Nende väitel oleks Jaapan Taiwanist sobivam võrdlusriik, sest Jaapani PVA turg on Taiwani omast jõulisem, sest i) Taiwani turul on üksainus valitsev tootja, CCP, samal ajal kui Jaapani turul tegutseb neli tootjat; ii) vaatlusalune PVA import Taiwani on piiratud ja iii) samalaadse toote siseriiklik nõudlus on Taiwanis väike.

| (36) | Seoses CCP väidetava valitsemisega Taiwani turul tuleb meeles pidada, et konkurentsi taset mõjutab ka import ja nagu on juba märgitud ajutise määruse põhjenduses 46, on impordi osakaal PVA siseriiklikus tarbimises Taiwanis tegelikult kõrgem (15 %) kui Jaapanis (3 %). |
| --- | --- |

(36)

Seoses CCP väidetava valitsemisega Taiwani turul tuleb meeles pidada, et konkurentsi taset mõjutab ka import ja nagu on juba märgitud ajutise määruse põhjenduses 46, on impordi osakaal PVA siseriiklikus tarbimises Taiwanis tegelikult kõrgem (15 %) kui Jaapanis (3 %).

| (37) | Väite toetuseks, mille kohaselt on PVA import peamiselt seotud toodetega, mis ei kuulu vaatlusaluse tootemääratluse alla, ei esitatud piisavalt tõendeid ning seega ei ole väide vastuvõetav. |
| --- | --- |

(37)

Väite toetuseks, mille kohaselt on PVA import peamiselt seotud toodetega, mis ei kuulu vaatlusaluse tootemääratluse alla, ei esitatud piisavalt tõendeid ning seega ei ole väide vastuvõetav.

| (38) | Seoses toote väidetava piiratud nõudlusega Taiwanis tuleb rõhutada, et Taiwani siseriiklik PVA turg on suurem kui 15 000 tonni, millest enamiku moodustab samalaadne toode. Kuigi üks ühenduse tootja väitis, et nõudlus on tegelikult piiratud, sest enamik CCP müügist läheb seotud tarbijatele, kinnitas uurimine vastupidist. Seetõttu lükati väide, et samalaadse toote nõudlus on piiratud, tagasi. |
| --- | --- |

(38)

Seoses toote väidetava piiratud nõudlusega Taiwanis tuleb rõhutada, et Taiwani siseriiklik PVA turg on suurem kui 15 000 tonni, millest enamiku moodustab samalaadne toode. Kuigi üks ühenduse tootja väitis, et nõudlus on tegelikult piiratud, sest enamik CCP müügist läheb seotud tarbijatele, kinnitas uurimine vastupidist. Seetõttu lükati väide, et samalaadse toote nõudlus on piiratud, tagasi.

| (39) | Eespool põhjendustes 36–38 esitatud põhjustel lükati tagasi väide, et Taiwani turul puudub piisav konkurents. |
| --- | --- |

(39)

Eespool põhjendustes 36–38 esitatud põhjustel lükati tagasi väide, et Taiwani turul puudub piisav konkurents.

| (40) | Üks ühenduse tootja väitis, et nii tootmis- kui ka müügimahtude poolest on Jaapani PVA turg HRV turuga sarnasem kui Taiwani turg. Isegi kui Taiwani tootmismahud ja siseriiklikud müügimahud on Jaapani omadest madalamad, on need siiski piisavalt suured Hiina PVA turuga võrdlemiseks ja EÜsse eksporditavad kogused on selleks sobivad. |
| --- | --- |

(40)

Üks ühenduse tootja väitis, et nii tootmis- kui ka müügimahtude poolest on Jaapani PVA turg HRV turuga sarnasem kui Taiwani turg. Isegi kui Taiwani tootmismahud ja siseriiklikud müügimahud on Jaapani omadest madalamad, on need siiski piisavalt suured Hiina PVA turuga võrdlemiseks ja EÜsse eksporditavad kogused on selleks sobivad.

| (41) | Sama ühenduse tootja märkis ka, et Jaapan oleks Taiwanist sobivam võrdlusriik, sest nii nagu HRV-s, tegutsevad ka Jaapanis nii integreeritud kui ka integreerimata PVA tootjad. Tuleb siiski märkida, et kuigi HRVs on olemas tõesti mõlemat liiki tootjad, kasutavad nii Taiwani tootja kui ka ainus koostööd teinud ja kontrollitud Jaapani tootja mõlemad integreeritud PVA tootmisprotsessi. Seega ei ole kõnealune asjaolu Jaapani Taiwanile eelistamisel oluline. |
| --- | --- |

(41)

Sama ühenduse tootja märkis ka, et Jaapan oleks Taiwanist sobivam võrdlusriik, sest nii nagu HRV-s, tegutsevad ka Jaapanis nii integreeritud kui ka integreerimata PVA tootjad. Tuleb siiski märkida, et kuigi HRVs on olemas tõesti mõlemat liiki tootjad, kasutavad nii Taiwani tootja kui ka ainus koostööd teinud ja kontrollitud Jaapani tootja mõlemad integreeritud PVA tootmisprotsessi. Seega ei ole kõnealune asjaolu Jaapani Taiwanile eelistamisel oluline.

| (42) | Sama ühenduse tootja väitis samuti, et PVA tootevalik ja kasutusalad Jaapani turul on HRV omadega paremini võrreldavad. Selles suhtes leidis kinnitust, et tootevalik ja kasutusalad Taiwani turul tagavad Taiwani ja HRV PVA nõuetekohase võrreldavuse, samas puuduvad tõendid, et Jaapani PVA tagaks parema võrreldavuse. |
| --- | --- |

(42)

Sama ühenduse tootja väitis samuti, et PVA tootevalik ja kasutusalad Jaapani turul on HRV omadega paremini võrreldavad. Selles suhtes leidis kinnitust, et tootevalik ja kasutusalad Taiwani turul tagavad Taiwani ja HRV PVA nõuetekohase võrreldavuse, samas puuduvad tõendid, et Jaapani PVA tagaks parema võrreldavuse.

| (43) | Usaldusväärse normaalväärtuse kindlaksmääramisel on oluline valitud riigi koostöövalmidus. Jaapanis tegi uurimisel koostööd ainult üks samalaadse toote neljast tootjast, kuid Taiwanis olid kõik vajalikud andmed kättesaadavad kogu riigi kohta, võttes arvesse, et uuriti Taiwani. Tegelikult oli Taiwani äriühingu turuosa siseriiklikul turul palju suurem kui ainsa koostööd teinud Jaapani tootja oma ning seetõttu oli normaalväärtust kergem hinnata. |
| --- | --- |

(43)

Usaldusväärse normaalväärtuse kindlaksmääramisel on oluline valitud riigi koostöövalmidus. Jaapanis tegi uurimisel koostööd ainult üks samalaadse toote neljast tootjast, kuid Taiwanis olid kõik vajalikud andmed kättesaadavad kogu riigi kohta, võttes arvesse, et uuriti Taiwani. Tegelikult oli Taiwani äriühingu turuosa siseriiklikul turul palju suurem kui ainsa koostööd teinud Jaapani tootja oma ning seetõttu oli normaalväärtust kergem hinnata.

| (44) | Võttes arvesse põhjendustes 36–43 esitatud põhjuseid, lükati tagasi mõlema ühenduse tootja väide, et Jaapan on HRV sobivaim võrdlusriik, ning kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 40–46. |
| --- | --- |

(44)

Võttes arvesse põhjendustes 36–43 esitatud põhjuseid, lükati tagasi mõlema ühenduse tootja väide, et Jaapan on HRV sobivaim võrdlusriik, ning kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 40–46.

2.3.   Normaalväärtus

| (45) | Üks ühenduse tootja väitis, et võrdlusriigi Taiwani normaalväärtus tuleks arvutada kõikide tooteliikide kohta ning normaalväärtuse arvutamisel ei tohiks kasutada algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavas lõigus nimetatud kasumisummat, sest kunstlikult madalate hindade tõttu valitseb Taiwani turul eriline olukord. |
| --- | --- |

(45)

Üks ühenduse tootja väitis, et võrdlusriigi Taiwani normaalväärtus tuleks arvutada kõikide tooteliikide kohta ning normaalväärtuse arvutamisel ei tohiks kasutada algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavas lõigus nimetatud kasumisummat, sest kunstlikult madalate hindade tõttu valitseb Taiwani turul eriline olukord.

| (46) | Eespool põhjendustes 28–30 esitatud põhjustel lükati kõnealused väited siiski tagasi. Seda arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 47. |
| --- | --- |

(46)

Eespool põhjendustes 28–30 esitatud põhjustel lükati kõnealused väited siiski tagasi. Seda arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 47.

2.4.   Ekspordihind

| (47) | Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 48–50. |
| --- | --- |

(47)

Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 48–50.

2.5.   Võrdlus

| (48) | Kuna võrdluse kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 51. |
| --- | --- |

(48)

Kuna võrdluse kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 51.

2.6.   Dumpingumarginaal

| (49) | Kuna dumpingumarginaali kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 52 ja 53, mille kohaselt on HRV üleriigiline dumpingumarginaal 10 %. |
| --- | --- |

(49)

Kuna dumpingumarginaali kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 52 ja 53, mille kohaselt on HRV üleriigiline dumpingumarginaal 10 %.

E.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang ja ühenduse tootmisharu

| (50) | Kuna vastavat uut ja põhjendatud teavet ning väiteid selles suhtes ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 54–60. |
| --- | --- |

(50)

Kuna vastavat uut ja põhjendatud teavet ning väiteid selles suhtes ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 54–60.

2.   Ühenduse tarbimine

| (51) | Eurostatilt saadud statistiliste andmete läbivaatamisel ja nende võrdlemisel muudest allikates saadud andmetega ilmnes, et ajutises määruses sisalduvat USAst lähtuvat importi, eriti 2003. aasta importi, oli alahinnatud (vt allpool põhjendus 80). Seetõttu otsustati asendada kõnealused andmed USA ekspordiandmebaasi andmetega. Pärast lõplikku avalikustamist leiti, et Eurostati esitatud andmed Hiina PVA impordi kohta olid ekslikud ja neid oli vaja parandada (vt põhjendus allpool 56). |
| --- | --- |

(51)

Eurostatilt saadud statistiliste andmete läbivaatamisel ja nende võrdlemisel muudest allikates saadud andmetega ilmnes, et ajutises määruses sisalduvat USAst lähtuvat importi, eriti 2003. aasta importi, oli alahinnatud (vt allpool põhjendus 80). Seetõttu otsustati asendada kõnealused andmed USA ekspordiandmebaasi andmetega. Pärast lõplikku avalikustamist leiti, et Eurostati esitatud andmed Hiina PVA impordi kohta olid ekslikud ja neid oli vaja parandada (vt põhjendus allpool 56).

| (52) | Parandatud tarbimisandmed on järgmised: | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine tonnides | 143 515 | 154 263 | 166 703 | 166 755 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 107 | 116 | 116 |

(52)

Parandatud tarbimisandmed on järgmised:

2003

2004

2005

UP

Tarbimine tonnides

143 515

154 263

166 703

166 755

Indeks (2003 = 100)

100

107

116

116

| (53) | See tähendab, et vaatlusaluse toote nõudlus suurenes vaatlusalusel perioodil 16 %. Muud ajutise määruse põhjenduses 64 esitatud kaalutlused jäävad kehtima. |
| --- | --- |

(53)

See tähendab, et vaatlusaluse toote nõudlus suurenes vaatlusalusel perioodil 16 %. Muud ajutise määruse põhjenduses 64 esitatud kaalutlused jäävad kehtima.

| (54) | Kuna kõnealuste asjaolude kohta uut ja põhjendatud teavet või väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 61–64, v.a eespool nimetatud põhjendustesse 61 ja 64 tehtud muudatused. |
| --- | --- |

(54)

Kuna kõnealuste asjaolude kohta uut ja põhjendatud teavet või väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 61–64, v.a eespool nimetatud põhjendustesse 61 ja 64 tehtud muudatused.

3.   Import vaatlusalustest riikidest

| (55) | Kuna leidis kinnitust, et Taiwani dumpingumarginaal on tähtsusetu, jäetakse Taiwan kahjude hindamisest lõplikult välja. |
| --- | --- |

(55)

Kuna leidis kinnitust, et Taiwani dumpingumarginaal on tähtsusetu, jäetakse Taiwan kahjude hindamisest lõplikult välja.

| (56) | Pärast lõplikku avalikustamist väljendasid teatavad huvitatud isikud tõsist kahtlust seoses Eurostati esitatud PVA importi HRVst 2003. aastal käsitlevate andmete usaldusväärsusega. Teemat uuriti ja leiti, et kõnealuse impordi andmete edastamisel esines märkimisväärne eksitus. Seetõttu korrigeeriti PVA impordi mahtu HRVst 2003. aastal järgmiselt.









  Import | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV tonnid | 16 197 | 14 710 | 21 561 | 21 513 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 91 | 133 | 133 |

(56)

Pärast lõplikku avalikustamist väljendasid teatavad huvitatud isikud tõsist kahtlust seoses Eurostati esitatud PVA importi HRVst 2003. aastal käsitlevate andmete usaldusväärsusega. Teemat uuriti ja leiti, et kõnealuse impordi andmete edastamisel esines märkimisväärne eksitus. Seetõttu korrigeeriti PVA impordi mahtu HRVst 2003. aastal järgmiselt.

Import

2003

2004

2005

UP

HRV tonnid

16 197

14 710

21 561

21 513

Indeks (2003 = 100)

100

91

133

133

| (57) | 2003. aasta ebatäpsete andmete põhjal arvati esialgu, et import Hiinast vaatlusalusel perioodil vähenes, aga tegelikult suurenes see 33 % võrra, kuigi 2004. aastal langes see võrreldes 2003. aastaga 9 %. |
| --- | --- |

(57)

2003. aasta ebatäpsete andmete põhjal arvati esialgu, et import Hiinast vaatlusalusel perioodil vähenes, aga tegelikult suurenes see 33 % võrra, kuigi 2004. aastal langes see võrreldes 2003. aastaga 9 %.

| (58) | Pidades silmas seda ja ühenduse tarbimist käsitlevaid veidi muudetud andmeid (vt eespool põhjendus 51), muutub vastavalt ka HRVst pärit impordi osakaal vaatlusalusel perioodil:









  HRV turuosa | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse turg | 11,3 % | 9,5 % | 12,9 % | 12,9 % |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 84 | 115 | 114 |

(58)

Pidades silmas seda ja ühenduse tarbimist käsitlevaid veidi muudetud andmeid (vt eespool põhjendus 51), muutub vastavalt ka HRVst pärit impordi osakaal vaatlusalusel perioodil:

HRV turuosa

2003

2004

2005

UP

Ühenduse turg

11,3 %

9,5 %

12,9 %

12,9 %

Indeks (2003 = 100)

100

84

115

114

| (59) | HRVst pärit impordi osakaal langes vaatlusalusel perioodil 1,6 protsendipunkti võrra. Uurimisperioodi jooksul oli Hiinast pärit impordi osakaal ühenduse turul 12,9 %. |
| --- | --- |

(59)

HRVst pärit impordi osakaal langes vaatlusalusel perioodil 1,6 protsendipunkti võrra. Uurimisperioodi jooksul oli Hiinast pärit impordi osakaal ühenduse turul 12,9 %.

| (60) | Pidades silmas 2003. aasta muudetud impordiandmeid, muutuvad vastavalt ka ajutise määruse põhjenduses 68 kirjeldatud HRVst pärit impordi hinnad. Impordi keskmine hind kerkis seega 3 % võrra.









  Ühikuhinnad | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV (eurot/tonn) | 1 162 | 1 115 | 1 164 | 1 132 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 96 | 100 | 97 |

(60)

Pidades silmas 2003. aasta muudetud impordiandmeid, muutuvad vastavalt ka ajutise määruse põhjenduses 68 kirjeldatud HRVst pärit impordi hinnad. Impordi keskmine hind kerkis seega 3 % võrra.

Ühikuhinnad

2003

2004

2005

UP

HRV (eurot/tonn)

1 162

1 115

1 164

1 132

Indeks (2003 = 100)

100

96

100

97

| (61) | Lõpliku avalikustamise järel teatas kaebuse esitaja, et komisjon ei oleks tohtinud jätta hinna allalöömise arvutamisel välja ühtegi vastavat mudelit. Esitaja väitel oleksid sellisel juhul HRVst pärit impordi hinnad ühenduses olnud liiga kõrged. Seoses sellega on ajutise määruse põhjenduses 70 tõepoolest sätestatud, et väike arv mudeleid (PCN ehk „toote kontrollnumbrid”) jäeti hinna allalöömise arvutamisest välja, sest leiti, et võrdlus mudelite lõikes peab olema oluline ja õiglane, mistõttu ei tohi lubada tootemääratluse alla jäävate standard- ja eriklassi toodete võrdlemist. |
| --- | --- |

(61)

Lõpliku avalikustamise järel teatas kaebuse esitaja, et komisjon ei oleks tohtinud jätta hinna allalöömise arvutamisel välja ühtegi vastavat mudelit. Esitaja väitel oleksid sellisel juhul HRVst pärit impordi hinnad ühenduses olnud liiga kõrged. Seoses sellega on ajutise määruse põhjenduses 70 tõepoolest sätestatud, et väike arv mudeleid (PCN ehk „toote kontrollnumbrid”) jäeti hinna allalöömise arvutamisest välja, sest leiti, et võrdlus mudelite lõikes peab olema oluline ja õiglane, mistõttu ei tohi lubada tootemääratluse alla jäävate standard- ja eriklassi toodete võrdlemist.

| (62) | Asjaomased toote kontrollnumbrid moodustasid uurimisperioodil 34 % Hiina impordist, kuid ühenduse tootmisharu (mitte kaebuse esitaja) tootis neid väga väikeses mahus, mis moodustas 0,1–0,5 % samasuguste toodete müügist uurimisperioodil. HRVst pärit PVA import nimetatud toote kontrollnumbrite raames oli seotud standardklassi PVAga, kuid asjaomaste toote kontrollnumbritega seotud ühenduse tootja teatas komisjonile, et tema puhul olid kõnealused toote kontrollnumbrid seotud kvaliteetsete niširakendustes kasutatavate eritoodetega, mida ei ole võimalik standardklassi PVAga asendada. Peale selle ei olnud ta neid tootnud tavapärasel tootmisliinil, vaid eritehases partii kaupa. Asjaomane ühenduse tootja märkis konkreetselt, et kõnealune PVA ei konkureeri standardse PVAga. Seetõttu järeldas komisjon, et kõnealuse HRVst imporditud toote kontrollnumbrite puhul, mille puhul oli tegemist standardse PVAga, puudusid vastavad ühenduse tootmisharu müüdavad tooteklassid. Pidades silmas, et hinna allalöömise arvutused võisid seetõttu tugineda endiselt tüüpilistele mahtudele (st 54 % asjaomasest impordist), otsustati need toote kontrollnumbrid võrdlusest välja jätta. |
| --- | --- |

(62)

Asjaomased toote kontrollnumbrid moodustasid uurimisperioodil 34 % Hiina impordist, kuid ühenduse tootmisharu (mitte kaebuse esitaja) tootis neid väga väikeses mahus, mis moodustas 0,1–0,5 % samasuguste toodete müügist uurimisperioodil. HRVst pärit PVA import nimetatud toote kontrollnumbrite raames oli seotud standardklassi PVAga, kuid asjaomaste toote kontrollnumbritega seotud ühenduse tootja teatas komisjonile, et tema puhul olid kõnealused toote kontrollnumbrid seotud kvaliteetsete niširakendustes kasutatavate eritoodetega, mida ei ole võimalik standardklassi PVAga asendada. Peale selle ei olnud ta neid tootnud tavapärasel tootmisliinil, vaid eritehases partii kaupa. Asjaomane ühenduse tootja märkis konkreetselt, et kõnealune PVA ei konkureeri standardse PVAga. Seetõttu järeldas komisjon, et kõnealuse HRVst imporditud toote kontrollnumbrite puhul, mille puhul oli tegemist standardse PVAga, puudusid vastavad ühenduse tootmisharu müüdavad tooteklassid. Pidades silmas, et hinna allalöömise arvutused võisid seetõttu tugineda endiselt tüüpilistele mahtudele (st 54 % asjaomasest impordist), otsustati need toote kontrollnumbrid võrdlusest välja jätta.

| (63) | Sellest lähtuvalt ja kuna kaebuse esitaja teated ei sisaldanud ümberlükkavaid tõendeid, kinnitatakse, et kõnealuste toote kontrollnumbrite välja jätmine hinna allalöömise arvutamisest on põhjendatud ja väide lükatakse seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(63)

Sellest lähtuvalt ja kuna kaebuse esitaja teated ei sisaldanud ümberlükkavaid tõendeid, kinnitatakse, et kõnealuste toote kontrollnumbrite välja jätmine hinna allalöömise arvutamisest on põhjendatud ja väide lükatakse seetõttu tagasi.

| (64) | Kuna kõnealuste asjaolude kohta uut ja põhjendatud teavet ega väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 65–71, v.a andmed Hiina impordi turuosa kohta, mida on käsitletud eespool. |
| --- | --- |

(64)

Kuna kõnealuste asjaolude kohta uut ja põhjendatud teavet ega väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 65–71, v.a andmed Hiina impordi turuosa kohta, mida on käsitletud eespool.

4.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (65) | Võttes arvesse ühenduse tarbimist käsitlevaid muudetud andmeid (vt eespool põhjendus 51), muutub vastavalt ka ühenduse tootmisharu osakaal vaatlusalusel perioodil:









  Ühenduse tööstusharu turuosa | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 101 | 96 | 103 |

(65)

Võttes arvesse ühenduse tarbimist käsitlevaid muudetud andmeid (vt eespool põhjendus 51), muutub vastavalt ka ühenduse tootmisharu osakaal vaatlusalusel perioodil:

Ühenduse tööstusharu turuosa

2003

2004

2005

UP

Indeks (2003 = 100)

100

101

96

103

| (66) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 76, on ühenduse tootmisharu müügimahud kasvanud ühenduse turul suurenenud nõudluse tõttu. |
| --- | --- |

(66)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 76, on ühenduse tootmisharu müügimahud kasvanud ühenduse turul suurenenud nõudluse tõttu.

5.   Järeldus kahjude kohta

| (67) | Pärast oluliste asjaolude ja kaalutluste avaldamist, mille alusel otsustati kehtestada dumpinguvastased meetmed, väitsid mitmed isikud, et enamik kahjunäitajatest on paranenud ja seega materiaalne kahju puudub. Üks huvitatud isik väitis koguni, et komisjoni järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud materiaalset kahju, põhines üksnes ühenduse tootmisharu müügihindade langusel. |
| --- | --- |

(67)

Pärast oluliste asjaolude ja kaalutluste avaldamist, mille alusel otsustati kehtestada dumpinguvastased meetmed, väitsid mitmed isikud, et enamik kahjunäitajatest on paranenud ja seega materiaalne kahju puudub. Üks huvitatud isik väitis koguni, et komisjoni järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud materiaalset kahju, põhines üksnes ühenduse tootmisharu müügihindade langusel.

| (68) | Selles suhtes tuleb meeles pidada, et vastavalt ajutise määruse põhjendusele 90 paranesid mitmed kahjunäitajad vaatlusalusel perioodil tõesti tugeva ja suureneva nõudluse tõttu ühenduse turul. Ühenduse turul toimunud hindade langus koos ülemaailmse toorainehindade suure kasvuga on siiski negatiivselt mõjutanud kõiki finantsnäitajaid, näiteks kasumlikkust, investeeringutasuvust ja rahavooge. Seda on üksikasjalikult selgitatud ajutise määruse põhjendustes 84 ja 85. Kuigi algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt ei olnud otsustamisel tingimata määravaks üks või mitu uuritavat finantsnäitajat, on ilmne, et finantsnäitajad kuuluvad põhinäitajate hulka. Seega tuleb kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(68)

Selles suhtes tuleb meeles pidada, et vastavalt ajutise määruse põhjendusele 90 paranesid mitmed kahjunäitajad vaatlusalusel perioodil tõesti tugeva ja suureneva nõudluse tõttu ühenduse turul. Ühenduse turul toimunud hindade langus koos ülemaailmse toorainehindade suure kasvuga on siiski negatiivselt mõjutanud kõiki finantsnäitajaid, näiteks kasumlikkust, investeeringutasuvust ja rahavooge. Seda on üksikasjalikult selgitatud ajutise määruse põhjendustes 84 ja 85. Kuigi algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt ei olnud otsustamisel tingimata määravaks üks või mitu uuritavat finantsnäitajat, on ilmne, et finantsnäitajad kuuluvad põhinäitajate hulka. Seega tuleb kõnealune väide tagasi lükata.

| (69) | Kuna ühenduse tootmisharu olukorra kohta uut ja põhjendatud teavet ega väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 72–92, v.a eespool nimetatud põhjendused 75 ja 76. |
| --- | --- |

(69)

Kuna ühenduse tootmisharu olukorra kohta uut ja põhjendatud teavet ega väiteid ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 72–92, v.a eespool nimetatud põhjendused 75 ja 76.

F.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (70) | Mitmed huvitatud isikud juhtisid tähelepanu esialgsele järeldusele, et 2003.–2004. aastal vähenes Hiinast pärit import oluliselt. Nad väitsid, et võttes arvesse asjaolu, et samal ajavahemikul vähenes ühenduse tootmisharu kasumlikkus märkimisväärse 62 % võrra, ei saanud hindade langust põhjustada Hiinast pärit import. |
| --- | --- |

(70)

Mitmed huvitatud isikud juhtisid tähelepanu esialgsele järeldusele, et 2003.–2004. aastal vähenes Hiinast pärit import oluliselt. Nad väitsid, et võttes arvesse asjaolu, et samal ajavahemikul vähenes ühenduse tootmisharu kasumlikkus märkimisväärse 62 % võrra, ei saanud hindade langust põhjustada Hiinast pärit import.

| (71) | Sellega seoses tuleb meeles pidada, et uurimise käigus tuvastati, et HRVst pärit impordi tõttu vähenesid ühenduse tootmisharu hinnad vaatlusalusel perioodil 3,3 % ning et HRVst pärit import deklareeriti vaatlusalusel perioodil ühenduse piiril ühenduse tootmisharu hindadest madalamate hindadega. Eurostatis olemasolevate HRVst imporditud toodete hindade ja ühenduse tootmisharu müügihindade erinevus oli 2003. aastal suurem kui kogu uurimisperioodi jooksul. Sellise analüüsi põhjal ei saa siiski teha mingeid järeldusi hindade allalöömise kohta uurimisperioodile eelnenud aastatel; täpse ja usaldusväärse hindade allalöömise marginaali saab arvutada üksnes uurimisperioodi kohta, sest seda tuleb teha mudelite võrdluse alusel ja impordi(järgsete) kulude ning müügimahtude asjakohase korrigeerimisega. Sellised andmed olid olemas üksnes uurimisperioodi kohta. Seetõttu ei saa teha järeldusi selle kohta, kas HRVst pärit impordi tõttu on ühenduse tootmisharu hinnad vähenenud kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(71)

Sellega seoses tuleb meeles pidada, et uurimise käigus tuvastati, et HRVst pärit impordi tõttu vähenesid ühenduse tootmisharu hinnad vaatlusalusel perioodil 3,3 % ning et HRVst pärit import deklareeriti vaatlusalusel perioodil ühenduse piiril ühenduse tootmisharu hindadest madalamate hindadega. Eurostatis olemasolevate HRVst imporditud toodete hindade ja ühenduse tootmisharu müügihindade erinevus oli 2003. aastal suurem kui kogu uurimisperioodi jooksul. Sellise analüüsi põhjal ei saa siiski teha mingeid järeldusi hindade allalöömise kohta uurimisperioodile eelnenud aastatel; täpse ja usaldusväärse hindade allalöömise marginaali saab arvutada üksnes uurimisperioodi kohta, sest seda tuleb teha mudelite võrdluse alusel ja impordi(järgsete) kulude ning müügimahtude asjakohase korrigeerimisega. Sellised andmed olid olemas üksnes uurimisperioodi kohta. Seetõttu ei saa teha järeldusi selle kohta, kas HRVst pärit impordi tõttu on ühenduse tootmisharu hinnad vähenenud kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (72) | Lisaks tuvastas uurimine, et hinnad langesid turul märkimisväärselt. Võttes arvesse ajutise määruse põhjendustes 78 ja 79 kirjeldatud samal ajavahemikul toimunud toorainehindade suurt tõusu, oli selline hinnalangus kahjulik. Võttes arvesse saadud märkusi, mida on mainitud eespool põhjenduses 70, analüüsiti toorainehindade muutusi vaatlusalusel perioodil aastate kaupa. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 78, on vinüülatsetaatmonomeer (VAM) PVA tootmises kasutatav peamine tooraine. Selle kulud moodustavad umbes 65 % PVA tootmiskuludest. Järgnevas tabelis on esitatud VAMi maksumuse osakaal ühe tonni PVA maksumuses vaatlusalusel perioodil:









  Ühenduse tööstusharu | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VAMi maksumus tonnis PVAs | | | | |
| Indeks | 100 | 107 | 119 | 130 |

(72)

Lisaks tuvastas uurimine, et hinnad langesid turul märkimisväärselt. Võttes arvesse ajutise määruse põhjendustes 78 ja 79 kirjeldatud samal ajavahemikul toimunud toorainehindade suurt tõusu, oli selline hinnalangus kahjulik. Võttes arvesse saadud märkusi, mida on mainitud eespool põhjenduses 70, analüüsiti toorainehindade muutusi vaatlusalusel perioodil aastate kaupa. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 78, on vinüülatsetaatmonomeer (VAM) PVA tootmises kasutatav peamine tooraine. Selle kulud moodustavad umbes 65 % PVA tootmiskuludest. Järgnevas tabelis on esitatud VAMi maksumuse osakaal ühe tonni PVA maksumuses vaatlusalusel perioodil:

Ühenduse tööstusharu

2003

2004

2005

UP

VAMi maksumus tonnis PVAs

Indeks

100

107

119

130

| (73) | Analüüs näitas, et 2004. aastal suurenesid toorainehinnad mõõdukalt, võrreldes hinnatõusuga 2005. aastal ja uurimisperioodil. Võttes arvesse toorainehindade selliseid muutusi, mille parimaks näiteks on eespool toodud VAMi maksumuse muutumine, ja mis erinesid kasumlikkuse suundumustest, võib järeldada, et kasumlikkuse järsu vähenemise 2004. aastal põhjustas pigem ühenduse tootmisharu müügihindade 7 % langus, nagu on märgitud ka ajutise määruse põhjenduses 79, kui toorainehindade tõus. |
| --- | --- |

(73)

Analüüs näitas, et 2004. aastal suurenesid toorainehinnad mõõdukalt, võrreldes hinnatõusuga 2005. aastal ja uurimisperioodil. Võttes arvesse toorainehindade selliseid muutusi, mille parimaks näiteks on eespool toodud VAMi maksumuse muutumine, ja mis erinesid kasumlikkuse suundumustest, võib järeldada, et kasumlikkuse järsu vähenemise 2004. aastal põhjustas pigem ühenduse tootmisharu müügihindade 7 % langus, nagu on märgitud ka ajutise määruse põhjenduses 79, kui toorainehindade tõus.

| (74) | Eespool toodut arvesse võttes uuriti 2004. aasta turuosasid absoluutnäitajate poolest ja võrreldi ka 2003. aastaga, et selgitada välja, kas dumpinguhinnaga impordil võis eraldi võetuna olla oluline mõju kahju tekkele. Tehti kindlaks, et 2004. aastal suurenes ühenduse tootmisharu turuosa 1 %. Samal ajal vähenes Hiinast pärit impordi turuosa 16 %. Selle tulemusel oli ühenduse tootmisharu turuosa 2004. aastal Hiina turuosast rohkem kui neli korda suurem. Sellistel asjaoludel on tõesti raske pidada pöördelisel 2004. aastal toimunud hinnalanguse põhjuseks HRVst pärit importi, sest selle kogused olid suhteliselt väikesed ja vähenesid tugevalt. |
| --- | --- |

(74)

Eespool toodut arvesse võttes uuriti 2004. aasta turuosasid absoluutnäitajate poolest ja võrreldi ka 2003. aastaga, et selgitada välja, kas dumpinguhinnaga impordil võis eraldi võetuna olla oluline mõju kahju tekkele. Tehti kindlaks, et 2004. aastal suurenes ühenduse tootmisharu turuosa 1 %. Samal ajal vähenes Hiinast pärit impordi turuosa 16 %. Selle tulemusel oli ühenduse tootmisharu turuosa 2004. aastal Hiina turuosast rohkem kui neli korda suurem. Sellistel asjaoludel on tõesti raske pidada pöördelisel 2004. aastal toimunud hinnalanguse põhjuseks HRVst pärit importi, sest selle kogused olid suhteliselt väikesed ja vähenesid tugevalt.

| (75) | Lõpliku avalikustamise järel väitis ühenduse tootmisharu, et isegi väikese turuosa puhul tekitas dumpinguhinnaga import majandustegevuse eripära tõttu tõsiseid turuhäireid. Tootmisharu osutas, et komisjon olevat väitnud, et PVA on kaup ja turul pakutav madalaim hind määrab suures osas turuhinna, millega teised tootjad peavad kohanema, kui nad soovivad oma tellimusi säilitada. Tuleks täpsustada, et komisjon vaid tsiteeris dokumendi lõplikul avalikustamisel kaebuse esitaja väidet ilma seda heaks kiitmata. Kaebuse esitaja väitis veel, et HRVst pärit impordi väidetavat mõju ühenduse tootmisharu müügihindadele näitab ühenduse tootmisharu müügihinna alanemine vaatlusalusel perioodil, samal ajal kui tooraine VAMi hind kasvas hüppeliselt. Ühenduse tootmisharu esindajad jäid seisukohale, et nad ei saanud toorainehindade tõusu tarbijatele üle kanda dumpinguhindadega impordi tugeva hinnasurve tõttu, mis oleks oluliselt vähendanud kasumlikkust, investeeringutasuvust ja rahavooge. |
| --- | --- |

(75)

Lõpliku avalikustamise järel väitis ühenduse tootmisharu, et isegi väikese turuosa puhul tekitas dumpinguhinnaga import majandustegevuse eripära tõttu tõsiseid turuhäireid. Tootmisharu osutas, et komisjon olevat väitnud, et PVA on kaup ja turul pakutav madalaim hind määrab suures osas turuhinna, millega teised tootjad peavad kohanema, kui nad soovivad oma tellimusi säilitada. Tuleks täpsustada, et komisjon vaid tsiteeris dokumendi lõplikul avalikustamisel kaebuse esitaja väidet ilma seda heaks kiitmata. Kaebuse esitaja väitis veel, et HRVst pärit impordi väidetavat mõju ühenduse tootmisharu müügihindadele näitab ühenduse tootmisharu müügihinna alanemine vaatlusalusel perioodil, samal ajal kui tooraine VAMi hind kasvas hüppeliselt. Ühenduse tootmisharu esindajad jäid seisukohale, et nad ei saanud toorainehindade tõusu tarbijatele üle kanda dumpinguhindadega impordi tugeva hinnasurve tõttu, mis oleks oluliselt vähendanud kasumlikkust, investeeringutasuvust ja rahavooge.

| (76) | Kui aga vaadelda suundumusi lähemalt, ilmneb, et ühenduse tootmisharu rahaline olukord halvenes märkimisväärselt peamiselt alates 2004. aastast kuni uurimisperioodini. 2003. aastal, kui HRVst pärit impordi turuosa oli 11,3 % ja müügihinnad ei erinenud palju järgmiste aastate hindadest, olid ühenduse tootmisharu tulemused rahuldavad, eriti kasumlikkuse seisukohast. Seda hinnangut toetab asjaolu, et isegi ühenduse tootmisharu iseloomustas (2002. ja) 2003. aastat kui aastat „enne dumpinguhindadega impordi suurt läbimurret ühenduse turule”. Seda kinnitasid uurimise tulemused ja seega leiti ajutise määruse põhjenduses 131, et 2003. aastal valitses ühenduse turul tõepoolest tavapärane konkurentsiolukord. Seda ei ole vaidlustanud ükski huvitatud isik ja see tähendab, et 2003. aastal olid kaubandushäired väikesed, kui neid üldse esines. 2004. aastal, mil HRVst pärit import vähenes, kuid selle müügihinnad jäid üsna stabiilseks, halvenes aga ühenduse tootmisharu finantsolukord äkki dramaatiliselt. |
| --- | --- |

(76)

Kui aga vaadelda suundumusi lähemalt, ilmneb, et ühenduse tootmisharu rahaline olukord halvenes märkimisväärselt peamiselt alates 2004. aastast kuni uurimisperioodini. 2003. aastal, kui HRVst pärit impordi turuosa oli 11,3 % ja müügihinnad ei erinenud palju järgmiste aastate hindadest, olid ühenduse tootmisharu tulemused rahuldavad, eriti kasumlikkuse seisukohast. Seda hinnangut toetab asjaolu, et isegi ühenduse tootmisharu iseloomustas (2002. ja) 2003. aastat kui aastat „enne dumpinguhindadega impordi suurt läbimurret ühenduse turule”. Seda kinnitasid uurimise tulemused ja seega leiti ajutise määruse põhjenduses 131, et 2003. aastal valitses ühenduse turul tõepoolest tavapärane konkurentsiolukord. Seda ei ole vaidlustanud ükski huvitatud isik ja see tähendab, et 2003. aastal olid kaubandushäired väikesed, kui neid üldse esines. 2004. aastal, mil HRVst pärit import vähenes, kuid selle müügihinnad jäid üsna stabiilseks, halvenes aga ühenduse tootmisharu finantsolukord äkki dramaatiliselt.

| (77) | Lõpliku avalikustamise järel osutas ühenduse tootmisharu, et komisjon olevat ekslikult väitnud, et dumpinguhinnaga import oli kahju peamine põhjus. Sellega seoses tuleb märkida, et komisjon ei väitnud, et dumpinguhinnaga import oli kahju peamine põhjus. Alusmääruse artikli 3 lõikes 6 on tõepoolest sätestatud, et „mahu- ja/või hinnatasemed on [...] mõjutanud ühenduse tootmisharu [...], ning et mõju ulatus võimaldab selle oluliseks liigitada (rõhuasetus lisatud)”. |
| --- | --- |

(77)

Lõpliku avalikustamise järel osutas ühenduse tootmisharu, et komisjon olevat ekslikult väitnud, et dumpinguhinnaga import oli kahju peamine põhjus. Sellega seoses tuleb märkida, et komisjon ei väitnud, et dumpinguhinnaga import oli kahju peamine põhjus. Alusmääruse artikli 3 lõikes 6 on tõepoolest sätestatud, et „mahu- ja/või hinnatasemed on [...] mõjutanud ühenduse tootmisharu [...], ning et mõju ulatus võimaldab selle oluliseks liigitada (rõhuasetus lisatud)”.

| (78) | Uurimise käigus välja selgitatud asjaolude täiendav analüüs on näidanud, et dumpinguhinnaga import eraldi võetuna on mõjutanud ühenduse tootmisharu kantud kahju, kuid arvestades selle üldiselt piiratud turuosa, võrreldes ühenduse tootmisharu üha kasvava turuosaga, ning selge ajalise seose puudumist dumpinguhindadega impordi ja ühenduse tootmisharu kantud suurima kahju vahel, ei ole mõju oluline. |
| --- | --- |

(78)

Uurimise käigus välja selgitatud asjaolude täiendav analüüs on näidanud, et dumpinguhinnaga import eraldi võetuna on mõjutanud ühenduse tootmisharu kantud kahju, kuid arvestades selle üldiselt piiratud turuosa, võrreldes ühenduse tootmisharu üha kasvava turuosaga, ning selge ajalise seose puudumist dumpinguhindadega impordi ja ühenduse tootmisharu kantud suurima kahju vahel, ei ole mõju oluline.

| (79) | Eespool nimetatud kaalutlusi arvesse võttes ei saa järeldada, et dumpinguhindadega impordi mõju kahjule, mida kandis ühenduse tootmisharu, saaks pidada oluliseks. |
| --- | --- |

(79)

Eespool nimetatud kaalutlusi arvesse võttes ei saa järeldada, et dumpinguhindadega impordi mõju kahjule, mida kandis ühenduse tootmisharu, saaks pidada oluliseks.

2.   Muude tegurite mõju

| (80) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist saadi teavet, mis viitas sellele, et Eurostati andmed USAst pärit impordi kohta ei ole täielikud. Esitatud kogused osutusid liiga väikesteks võrreldes USA ekspordiandmebaasist ja ka muudest allikatest pärit andmetega. Seepärast tuli kõnealust importi käsitlevad andmed üle vaadata ning leiti, et kõige parem on asendada need USA ekspordiandmebaasist saadud andmetega, kusjuures eurodesse konverteeritud väärtuseid korrigeeriti nõuetekohaselt vastavalt CIF-hindadele ühenduse piiril. HRVst pärit impordi läbivaadatud 2003. aasta mahtude mõju ühenduse arvestuslikule tarbimisele mõjutas asjaomasel aastal turuosasid ka muudes riikides. Ajutise määruse põhjenduses 97 sisalduvat tabelit on seetõttu muudetud järgmiselt:
  Import muudest kolmandatest riikidest (kogus)









  Import (tonnides) | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 19 804 | 26 663 | 25 771 | 26 298 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 135 | 130 | 133 |
| Jaapan | 13 682 | 11 753 | 12 694 | 14 151 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 86 | 93 | 103 |
| Taiwan (vahemik) | 11 000–14 000 | 13 000–16 500 | 10 000–13 000 | 9 000–12 000 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 118 | 88 | 83 |

(80)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist saadi teavet, mis viitas sellele, et Eurostati andmed USAst pärit impordi kohta ei ole täielikud. Esitatud kogused osutusid liiga väikesteks võrreldes USA ekspordiandmebaasist ja ka muudest allikatest pärit andmetega. Seepärast tuli kõnealust importi käsitlevad andmed üle vaadata ning leiti, et kõige parem on asendada need USA ekspordiandmebaasist saadud andmetega, kusjuures eurodesse konverteeritud väärtuseid korrigeeriti nõuetekohaselt vastavalt CIF-hindadele ühenduse piiril. HRVst pärit impordi läbivaadatud 2003. aasta mahtude mõju ühenduse arvestuslikule tarbimisele mõjutas asjaomasel aastal turuosasid ka muudes riikides. Ajutise määruse põhjenduses 97 sisalduvat tabelit on seetõttu muudetud järgmiselt:

Import muudest kolmandatest riikidest (kogus)

Import (tonnides)

2003

2004

2005

UP

USA

19 804

26 663

25 771

26 298

Indeks (2003 = 100)

100

135

130

133

Jaapan

13 682

11 753

12 694

14 151

Indeks (2003 = 100)

100

86

93

103

Taiwan (vahemik)

11 000–14 000

13 000–16 500

10 000–13 000

9 000–12 000

Indeks (2003 = 100)

100

118

88

83

Import muudest kolmandatest riikidest (keskmine hind)

| Keskmine hind (eurodes) | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 1 308 | 1 335 | 1 446 | 1 416 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 102 | 111 | 108 |
| Jaapan | 1 916 | 1 532 | 1 846 | 1 934 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 80 | 96 | 101 |
| Taiwan | 1 212 | 1 207 | 1 308 | 1 302 |
| Indeks (2003 = 100) | 100 | 100 | 108 | 108 |

Keskmine hind (eurodes)

2003

2004

2005

UP

USA

1 308

1 335

1 446

1 416

Indeks (2003 = 100)

100

102

111

108

Jaapan

1 916

1 532

1 846

1 934

Indeks (2003 = 100)

100

80

96

101

Taiwan

1 212

1 207

1 308

1 302

Indeks (2003 = 100)

100

100

108

108

Turuosad

| Turuosa (%) | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA (%) | 13,8 | 17,3 | 15,5 | 15,8 |
| Jaapan (%) | 9,5 | 7,6 | 7,6 | 8,5 |
| Taiwan (indeks) | 100 | 109 | 76 | 71 |

Turuosa (%)

2003

2004

2005

UP

USA (%)

13,8

17,3

15,5

15,8

Jaapan (%)

9,5

7,6

7,6

8,5

Taiwan (indeks)

100

109

76

71

| (81) | Võrreldes ajutise määrusega on suurim erinevus USAst pärit impordikogustes ja kõnealuse impordiga seotud suundumustes. Vaatlusalusel perioodil suurenes PVA import ainult USAst tõepoolest natuke, st et turuosa suurenes kahe protsendipunkti võrra, samal ajal kui ajutises määruses leiti ekslikult, et see kahekordistus kõnealusel ajavahemikul. Lisaks olid impordi CIF-hinnad ühenduse piiril uurimisperioodil üldiselt 4,3 % kõrgemad, kui esialgu arvati. Muud ajutise määruse põhjenduses 98 esitatud kõnealust importi käsitlevad järeldused jäävad kehtima. |
| --- | --- |

(81)

Võrreldes ajutise määrusega on suurim erinevus USAst pärit impordikogustes ja kõnealuse impordiga seotud suundumustes. Vaatlusalusel perioodil suurenes PVA import ainult USAst tõepoolest natuke, st et turuosa suurenes kahe protsendipunkti võrra, samal ajal kui ajutises määruses leiti ekslikult, et see kahekordistus kõnealusel ajavahemikul. Lisaks olid impordi CIF-hinnad ühenduse piiril uurimisperioodil üldiselt 4,3 % kõrgemad, kui esialgu arvati. Muud ajutise määruse põhjenduses 98 esitatud kõnealust importi käsitlevad järeldused jäävad kehtima.

| (82) | Osutades ajutise määruse põhjendustele 97 ja 99, kahtlesid mitmed huvitatud isikud tõsiselt Jaapani importi käsitlevate Eurostati hindade usaldusväärsuses, sest kõnealuse impordi keskmine ühikuhind oli tunduvalt kõrgem kui muudest allikatest pärit PVA ühikuhinnad. Üks huvitatud isik väitis, et kõrge keskmine müügihind tuleneb kallimate toodete, näiteks PVB ekslikust kaasamisest. Selles suhtes tuleb rõhutada, et kõnealuseid andmeid on põhjalikult uuritud ja nagu ajutise määruse põhjenduses 99 on märgitud, leiti analüüsi alusel, et Jaapanist pärit import ei oleks aidanud süvendada negatiivset hinnasuundumust, mille tulemusel halvenes tõsiselt ühenduse tootmisharu finantsolukord. Täielikkuse ja selguse huvides esitatakse järgnevalt analüüsi kokkuvõte. |
| --- | --- |

(82)

Osutades ajutise määruse põhjendustele 97 ja 99, kahtlesid mitmed huvitatud isikud tõsiselt Jaapani importi käsitlevate Eurostati hindade usaldusväärsuses, sest kõnealuse impordi keskmine ühikuhind oli tunduvalt kõrgem kui muudest allikatest pärit PVA ühikuhinnad. Üks huvitatud isik väitis, et kõrge keskmine müügihind tuleneb kallimate toodete, näiteks PVB ekslikust kaasamisest. Selles suhtes tuleb rõhutada, et kõnealuseid andmeid on põhjalikult uuritud ja nagu ajutise määruse põhjenduses 99 on märgitud, leiti analüüsi alusel, et Jaapanist pärit import ei oleks aidanud süvendada negatiivset hinnasuundumust, mille tulemusel halvenes tõsiselt ühenduse tootmisharu finantsolukord. Täielikkuse ja selguse huvides esitatakse järgnevalt analüüsi kokkuvõte.

| (83) | Jaapanist pärit importi käsitlevate Eurostati andmete täiendav uurimine kinnitas, et andmed ei olnud seotud ühegi muu tootega peale PVA ja seega ei tõstnud kallimad tooted hindu. Nagu kaebuses on juba märgitud, hõlmas Jaapanist pärit PVA import teatud piiratud koguseid PVAd, mis ei olnud samalaadne toode, mille ühikuhind oli ilmselt tunduvalt kõrgem. Jaapanist pärit impordi keskmises väärtuses, mis arvutati statistiliste andmete põhjal, ei saanud kõnealuste muude PVA tooteklassidesse kuuluvate toodete hinna mõju neutraliseerida, sest andmetes ei eristata samalaadset toodet muudest PVA tooteklassidesse kuuluvatest toodetest. Võttes kaebuses esitatud andmete alusel arvesse kõnealuse impordi ligikaudseid koguseid ja uurimisperioodil Jaapanist imporditud PVA keskmist hinda, leiti siiski, et oleks väga ebatõenäoline, et PVA tooteklassidesse kuuluvate selliste toodete, mida tootemääratlus ei hõlma, väljajätmine oleks mõjutanud samalaadse toote keskmist CIF-hinda ühenduse piiril nii, et see oleks ühenduse müügihinna uurimisperioodil alla löönud. Lisaks suudeti kontrollida umbes 25 % uurimisperioodil Jaapanist imporditud tooteid ning need kuulusid PVA tooteklassidesse, mis olid hõlmatud tootemääratlusega. Kõnealused kogused müüdi seotud isikutele, st ülekandehindadega, ja tehti kindlaks, et ostetud tooted müüdi esimesele ühenduse sõltumatule tarbijale edasimüügihindadega, mis olid keskmiselt 8–10 % kõrgemad hindadest, mida ühenduse tootmisharu oleks saanud. Seetõttu leiti ja ollakse jätkuvalt arvamusel, et puudusid tõendid selle kohta, et Jaapanist pärit PVA import oleks uurimisperioodi ajal ühenduse hinnad alla löönud ning seega ei süvendanud see kahju, mida kandis ühenduse tootmisharu. |
| --- | --- |

(83)

Jaapanist pärit importi käsitlevate Eurostati andmete täiendav uurimine kinnitas, et andmed ei olnud seotud ühegi muu tootega peale PVA ja seega ei tõstnud kallimad tooted hindu. Nagu kaebuses on juba märgitud, hõlmas Jaapanist pärit PVA import teatud piiratud koguseid PVAd, mis ei olnud samalaadne toode, mille ühikuhind oli ilmselt tunduvalt kõrgem. Jaapanist pärit impordi keskmises väärtuses, mis arvutati statistiliste andmete põhjal, ei saanud kõnealuste muude PVA tooteklassidesse kuuluvate toodete hinna mõju neutraliseerida, sest andmetes ei eristata samalaadset toodet muudest PVA tooteklassidesse kuuluvatest toodetest. Võttes kaebuses esitatud andmete alusel arvesse kõnealuse impordi ligikaudseid koguseid ja uurimisperioodil Jaapanist imporditud PVA keskmist hinda, leiti siiski, et oleks väga ebatõenäoline, et PVA tooteklassidesse kuuluvate selliste toodete, mida tootemääratlus ei hõlma, väljajätmine oleks mõjutanud samalaadse toote keskmist CIF-hinda ühenduse piiril nii, et see oleks ühenduse müügihinna uurimisperioodil alla löönud. Lisaks suudeti kontrollida umbes 25 % uurimisperioodil Jaapanist imporditud tooteid ning need kuulusid PVA tooteklassidesse, mis olid hõlmatud tootemääratlusega. Kõnealused kogused müüdi seotud isikutele, st ülekandehindadega, ja tehti kindlaks, et ostetud tooted müüdi esimesele ühenduse sõltumatule tarbijale edasimüügihindadega, mis olid keskmiselt 8–10 % kõrgemad hindadest, mida ühenduse tootmisharu oleks saanud. Seetõttu leiti ja ollakse jätkuvalt arvamusel, et puudusid tõendid selle kohta, et Jaapanist pärit PVA import oleks uurimisperioodi ajal ühenduse hinnad alla löönud ning seega ei süvendanud see kahju, mida kandis ühenduse tootmisharu.

| (84) | Mitmed huvitatud isikud seadsid kahtluse alla ka selle, kuidas suutis Jaapanist pärit import säilitada selliste kõrgete hindade juures oma suure turuosa, kui ühenduse turul valitses tugev hinnakonkurents. Selles suhtes tuleks esiteks märkida, et vastavalt põhjendusele 83 suurendas kallimate PVA tooteklassidesse kuuluvate toodete kaasamine Jaapani keskmiste impordihindade väärtust Eurostati andmetes. Kontrollitud andmete kohaselt, mis käsitlesid umbes 25 % Jaapanist imporditud toodete impordihindu esimesele ühenduse sõltumatule tarbijale, oli keskmine hind ühenduse tootmisharu hindadest pigem 8–10 % kõrgem. See ei ole identsete toodete täpne võrdlus; pigem on tegemist osa Jaapanist pärit impordi keskmiste müügihindade ja ühenduse tootmisharu keskmise müügihinna tõenäolise ning ligikaudse erinevusega. Seda arvesse võttes ei ole Jaapanist pärit impordi hinnaanalüüsi tulemused vastuolus järeldusega, et ühenduse turuhinnad tõepoolest langesid, ning väide lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

(84)

Mitmed huvitatud isikud seadsid kahtluse alla ka selle, kuidas suutis Jaapanist pärit import säilitada selliste kõrgete hindade juures oma suure turuosa, kui ühenduse turul valitses tugev hinnakonkurents. Selles suhtes tuleks esiteks märkida, et vastavalt põhjendusele 83 suurendas kallimate PVA tooteklassidesse kuuluvate toodete kaasamine Jaapani keskmiste impordihindade väärtust Eurostati andmetes. Kontrollitud andmete kohaselt, mis käsitlesid umbes 25 % Jaapanist imporditud toodete impordihindu esimesele ühenduse sõltumatule tarbijale, oli keskmine hind ühenduse tootmisharu hindadest pigem 8–10 % kõrgem. See ei ole identsete toodete täpne võrdlus; pigem on tegemist osa Jaapanist pärit impordi keskmiste müügihindade ja ühenduse tootmisharu keskmise müügihinna tõenäolise ning ligikaudse erinevusega. Seda arvesse võttes ei ole Jaapanist pärit impordi hinnaanalüüsi tulemused vastuolus järeldusega, et ühenduse turuhinnad tõepoolest langesid, ning väide lükatakse tagasi.

| (85) | Üks huvitatud isik väitis, et Taiwanist pärit impordikogused 2003.–2006. aastal suurenesid vastupidiselt komisjoni järeldusele, et turuosa vähenes, ning et kõnealuse impordi keskmine hind tõusis vähem, kui komisjon arvas. Kõnealune väide põhines Eurostati andmete analüüsil. Selles suhtes tuleks märkida, et nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 100, kasutati ainsa Taiwani tootja tegelikke andmeid, sest ta tegi uurimise käigus täielikku koostööd. Kõnealuseid kontrollitud andmeid peeti Eurostati andmetest usaldusväärsemateks, eriti seetõttu, et kõnealune tootja müüs kogu vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärsetes kogustes PVAd, mida deklareeritakse CN-koodiga ex 3905 30 00, kuid mis ei kuulu tootemääratluse alla. Seetõttu lükati kõnealuse huvitatud isiku väide tagasi. |
| --- | --- |

(85)

Üks huvitatud isik väitis, et Taiwanist pärit impordikogused 2003.–2006. aastal suurenesid vastupidiselt komisjoni järeldusele, et turuosa vähenes, ning et kõnealuse impordi keskmine hind tõusis vähem, kui komisjon arvas. Kõnealune väide põhines Eurostati andmete analüüsil. Selles suhtes tuleks märkida, et nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 100, kasutati ainsa Taiwani tootja tegelikke andmeid, sest ta tegi uurimise käigus täielikku koostööd. Kõnealuseid kontrollitud andmeid peeti Eurostati andmetest usaldusväärsemateks, eriti seetõttu, et kõnealune tootja müüs kogu vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärsetes kogustes PVAd, mida deklareeritakse CN-koodiga ex 3905 30 00, kuid mis ei kuulu tootemääratluse alla. Seetõttu lükati kõnealuse huvitatud isiku väide tagasi.

| (86) | Teine huvitatud isik väitis seoses komisjoni analüüsiga, mis käsitles USAst imporditud toodete hindu, et Taiwanist pärit import süvendas langust ühenduse turul. Ta väitis, et esimese sõltumatu tarbija keskmise hinna arvutamisel korrigeeris komisjon Eurostatist saadud USA importi käsitlevaid hindu, mis juba olid Taiwani hindadest kõrgemad, ülespoole ja selliselt korrigeeritud hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadega üldiselt samal tasemel. Seetõttu lõid Taiwani hinnad, mis korrigeerimist ei vajanud, ühenduse tootmisharu hinna alla ja süvendasid kahju, mida ühenduse tootmisharu kandis. |
| --- | --- |

(86)

Teine huvitatud isik väitis seoses komisjoni analüüsiga, mis käsitles USAst imporditud toodete hindu, et Taiwanist pärit import süvendas langust ühenduse turul. Ta väitis, et esimese sõltumatu tarbija keskmise hinna arvutamisel korrigeeris komisjon Eurostatist saadud USA importi käsitlevaid hindu, mis juba olid Taiwani hindadest kõrgemad, ülespoole ja selliselt korrigeeritud hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadega üldiselt samal tasemel. Seetõttu lõid Taiwani hinnad, mis korrigeerimist ei vajanud, ühenduse tootmisharu hinna alla ja süvendasid kahju, mida ühenduse tootmisharu kandis.

| (87) | Kõnealune väide tuli tagasi lükata. Tegelikult on ajutise määruse põhjendustes 97 ja 100 esitatud Taiwani hinnad CIF-hinnad ühenduse piiril. Hindade allalöömise arvutamisel on kõnealuseid hindu mitu korda korrigeeritud (võtmaks arvesse impordimaksu, impordijärgseid kulusid, kaubanduse taset). Käesoleval juhul korrigeeriti hindu oluliselt, sest peaaegu kogu müük toimus ühenduse edasimüüjate/turustajate kaudu. Hindade allalöömise määr arvutati toote kontrollnumbri tasandil ja seetõttu saadi väga täpsed tulemused, mis tõepoolest ei kinnita hindade allalöömist. |
| --- | --- |

(87)

Kõnealune väide tuli tagasi lükata. Tegelikult on ajutise määruse põhjendustes 97 ja 100 esitatud Taiwani hinnad CIF-hinnad ühenduse piiril. Hindade allalöömise arvutamisel on kõnealuseid hindu mitu korda korrigeeritud (võtmaks arvesse impordimaksu, impordijärgseid kulusid, kaubanduse taset). Käesoleval juhul korrigeeriti hindu oluliselt, sest peaaegu kogu müük toimus ühenduse edasimüüjate/turustajate kaudu. Hindade allalöömise määr arvutati toote kontrollnumbri tasandil ja seetõttu saadi väga täpsed tulemused, mis tõepoolest ei kinnita hindade allalöömist.

| (88) | Mitmed huvitatud isikud väitsid, et kasumlikkuse vähenemise põhjustas ühenduse tootmisharu ise. Nad väitsid, et 2004. loodud täiendavate tootmisvõimsuste tõttu leidis ühenduse tootmisharu ennast olukorras, kus ta pidi maha müüma suure täiendava koguse toodetud PVAd. Huvitatud isikud väitsid, et kaebuse esitaja ise hakkas seetõttu agressiivselt teiste PVA tarnijate hindu alla lööma, et suurendada oma müügimahte ja teised konkurendid turult välja tõrjuda. Huvitatud isikute väitel selgitaks see PVA hindade alanemist vaatlusalusel perioodil. Nad leidsid, et Hiina tootjad pigem järgisid hinnasuundumusi, mitte ei määranud hindu. |
| --- | --- |

(88)

Mitmed huvitatud isikud väitsid, et kasumlikkuse vähenemise põhjustas ühenduse tootmisharu ise. Nad väitsid, et 2004. loodud täiendavate tootmisvõimsuste tõttu leidis ühenduse tootmisharu ennast olukorras, kus ta pidi maha müüma suure täiendava koguse toodetud PVAd. Huvitatud isikud väitsid, et kaebuse esitaja ise hakkas seetõttu agressiivselt teiste PVA tarnijate hindu alla lööma, et suurendada oma müügimahte ja teised konkurendid turult välja tõrjuda. Huvitatud isikute väitel selgitaks see PVA hindade alanemist vaatlusalusel perioodil. Nad leidsid, et Hiina tootjad pigem järgisid hinnasuundumusi, mitte ei määranud hindu.

| (89) | Kõnealuse väitega seoses näitas uurimine tõesti, et ühenduse tootmisharu investeeringud tootmisvõimsuse suurendamiseks võimaldasid ühenduse tootmisharul müüa ühenduse turul olulisi täiendavaid koguseid. Seda kinnitab ühest küljest asjaolu, et investeerimisotsus oli oodatavat turu suurenemist arvesse võttes mõistlik otsus. Nagu selgitati eespool põhjendustes 51–53, on PVA tarbimine ühenduse turul vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt suurenenud ja see on suurendanud ka üldisi müügimahte. Lisaks kinnitas uurimisperioodile järgneva perioodi (2006. aasta juulist kuni 2007. aasta septembrini) analüüs, mis põhines Eurostati ja teiste uurimisaluste isikute esitatud ühenduse tarbimist ja müüki käsitlevatel andmetel, et tarbimine suurenes oluliselt ning et ühenduse tootmisharu müügimahud suurenesid veel 10 % võrra. |
| --- | --- |

(89)

Kõnealuse väitega seoses näitas uurimine tõesti, et ühenduse tootmisharu investeeringud tootmisvõimsuse suurendamiseks võimaldasid ühenduse tootmisharul müüa ühenduse turul olulisi täiendavaid koguseid. Seda kinnitab ühest küljest asjaolu, et investeerimisotsus oli oodatavat turu suurenemist arvesse võttes mõistlik otsus. Nagu selgitati eespool põhjendustes 51–53, on PVA tarbimine ühenduse turul vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt suurenenud ja see on suurendanud ka üldisi müügimahte. Lisaks kinnitas uurimisperioodile järgneva perioodi (2006. aasta juulist kuni 2007. aasta septembrini) analüüs, mis põhines Eurostati ja teiste uurimisaluste isikute esitatud ühenduse tarbimist ja müüki käsitlevatel andmetel, et tarbimine suurenes oluliselt ning et ühenduse tootmisharu müügimahud suurenesid veel 10 % võrra.

| (90) | Samas tuvastas uurimine siiski, et maksimaalse tõhususe saavutamiseks peab PVA tehas pidevalt tootma. Nii oli ka ühenduse tootmisharuga. Uurimine näitas, et 2004.–2006. aastal toimunud laienemise tõttu suurenesid tootmismahud alates 2004. aastast oluliselt. Lõpliku avalikustamise järel väitis ühenduse tootmisharu, et PVA täiendavat tootmisliini sai kasutama hakata alles 2005. aastast ja seetõttu 2004. aastal täiendavat võimsust ei olnud. Uurimine on siiski näidanud, et 2004. aastal oli tootmisvõimsus 2003. aastaga võrreldes 7 % suurem. Samal ajal alandas ühenduse tootmisharu müügihindu 7 % ja 2005. aastal, kui tootmisvõimsuse suurendamine oli saavutanud 129 % 2003. aasta võimsusest, olid hinnad ikka veel 5 % 2003. aasta tasemest madalamad, olenemata eespool põhjenduses 72 nimetatud järsust toorainehindade kasvust (VAMi puhul + 19 %). Vahepeal on ühenduse tootmisharu suurendanud müüki sõltumatutele tarbijatele 12 % võrra ja 2005. aastal suurenes kõnealune müük veel kümne protsendipunkti võrra. Sellest lähtuvalt võib ühenduse tootmisharu müügihindade ja toodetud PVA koguse vahel olla seos. |
| --- | --- |

(90)

Samas tuvastas uurimine siiski, et maksimaalse tõhususe saavutamiseks peab PVA tehas pidevalt tootma. Nii oli ka ühenduse tootmisharuga. Uurimine näitas, et 2004.–2006. aastal toimunud laienemise tõttu suurenesid tootmismahud alates 2004. aastast oluliselt. Lõpliku avalikustamise järel väitis ühenduse tootmisharu, et PVA täiendavat tootmisliini sai kasutama hakata alles 2005. aastast ja seetõttu 2004. aastal täiendavat võimsust ei olnud. Uurimine on siiski näidanud, et 2004. aastal oli tootmisvõimsus 2003. aastaga võrreldes 7 % suurem. Samal ajal alandas ühenduse tootmisharu müügihindu 7 % ja 2005. aastal, kui tootmisvõimsuse suurendamine oli saavutanud 129 % 2003. aasta võimsusest, olid hinnad ikka veel 5 % 2003. aasta tasemest madalamad, olenemata eespool põhjenduses 72 nimetatud järsust toorainehindade kasvust (VAMi puhul + 19 %). Vahepeal on ühenduse tootmisharu suurendanud müüki sõltumatutele tarbijatele 12 % võrra ja 2005. aastal suurenes kõnealune müük veel kümne protsendipunkti võrra. Sellest lähtuvalt võib ühenduse tootmisharu müügihindade ja toodetud PVA koguse vahel olla seos.

| (91) | Kaks huvitatud isikut väitsid, et tootmisvõimsusesse investeerimine mõjutas negatiivselt põhilisi finantsnäitajaid, kuna selle maksumus oleks tõsiselt mõjutanud ühenduse tootmisharu kasumlikkust. Selles suhtes tuvastas uurimine, et vastavalt ajutise määruse põhjenduses 103 sedastatule sai eristada tootmisvõimsuse laiendamisega seotud kulusid ning need ei mõjutanud märkimisväärselt seda dramaatiliselt negatiivset suundumust, mida võis täheldada ühenduse tootmisharu majanduslikus olukorras. Väide, et kõnealused kulud põhjustasid ühenduse tootmisharu kõige olulisemate finantsnäitajate halvenemise, tuleb seetõttu tagasi lükata. |
| --- | --- |

(91)

Kaks huvitatud isikut väitsid, et tootmisvõimsusesse investeerimine mõjutas negatiivselt põhilisi finantsnäitajaid, kuna selle maksumus oleks tõsiselt mõjutanud ühenduse tootmisharu kasumlikkust. Selles suhtes tuvastas uurimine, et vastavalt ajutise määruse põhjenduses 103 sedastatule sai eristada tootmisvõimsuse laiendamisega seotud kulusid ning need ei mõjutanud märkimisväärselt seda dramaatiliselt negatiivset suundumust, mida võis täheldada ühenduse tootmisharu majanduslikus olukorras. Väide, et kõnealused kulud põhjustasid ühenduse tootmisharu kõige olulisemate finantsnäitajate halvenemise, tuleb seetõttu tagasi lükata.

| (92) | Üks huvitatud isik väitis, et enda tarbeks müügi hindade kujundamine oleks negatiivselt mõjutanud kaebuse esitaja kasumlikkust. Selles suhtes tuleb märkida, et PVA müüki seotud isikutele on põhjalikult kontrollitud. Esiteks toimus selline müük sõltumatutele isikutele müügist eraldi. Seetõttu ajutise määruse põhjendustes 84 ja 85 esitatud finantsnäitajad sellist müüki ei hõlma, nagu on eraldi mainitud põhjenduses 84. Teiseks näitas enda tarbeks müügi kontrollimine, et kõnealuse müügi, mis uurimisperioodil moodustas ühenduse tootmisharu kogumüügist vähem kui 20 %, hinnad ei mõjutanud negatiivselt PVA müüki ühenduse tootmisharu sõltumatutele klientidele. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(92)

Üks huvitatud isik väitis, et enda tarbeks müügi hindade kujundamine oleks negatiivselt mõjutanud kaebuse esitaja kasumlikkust. Selles suhtes tuleb märkida, et PVA müüki seotud isikutele on põhjalikult kontrollitud. Esiteks toimus selline müük sõltumatutele isikutele müügist eraldi. Seetõttu ajutise määruse põhjendustes 84 ja 85 esitatud finantsnäitajad sellist müüki ei hõlma, nagu on eraldi mainitud põhjenduses 84. Teiseks näitas enda tarbeks müügi kontrollimine, et kõnealuse müügi, mis uurimisperioodil moodustas ühenduse tootmisharu kogumüügist vähem kui 20 %, hinnad ei mõjutanud negatiivselt PVA müüki ühenduse tootmisharu sõltumatutele klientidele. Seetõttu lükati väide tagasi.

| (93) | Teine huvitatud isik väitis, et vaatlusaluse perioodi esimestel aastatel mõjutas Saksamaa ehitusturu väidetav langus negatiivselt ühenduse tootmisharu peamisi finantsnäitajaid. Kõnealuse väite toetuseks tõendeid siiski ei esitatud ja statistilised andmed näitavad selgelt tõusvat suundumust PVA tarbimises ning veelgi selgemat tõusvat suundumust PVB tarbimises. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(93)

Teine huvitatud isik väitis, et vaatlusaluse perioodi esimestel aastatel mõjutas Saksamaa ehitusturu väidetav langus negatiivselt ühenduse tootmisharu peamisi finantsnäitajaid. Kõnealuse väite toetuseks tõendeid siiski ei esitatud ja statistilised andmed näitavad selgelt tõusvat suundumust PVA tarbimises ning veelgi selgemat tõusvat suundumust PVB tarbimises. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (94) | Lõpliku avalikustamise järel väitis ühenduse tootmisharu, et kuna keskenduti aastatele 2003 ja 2004, jäi põhjusliku seose analüüs 2004.–2006. aasta kohta puudulikuks. Seetõttu tuleb esmalt märkida, et 2003. ja 2004. aasta on vaatlusaluse perioodi kaks esimest aastat ja sellisena ei saa neid pidada „aegunuks”. Nagu ajutise määruse põhjenduses 91 kirjeldatud, osutavad kahju tekkele finantsnäitajad, samal ajal kui suurem osa muudest näitajatest tegi läbi positiivse arengu. Sellises olukorras on mõistlik, et uurimise tegija pöörab rohkem tähelepanu perioodile, mil finantsnäitajad halvenesid kõige rohkem, ning see juhtus olema 2004. aasta, mil ühenduse tootmisharu kasumlikkus vähenes 62 %, investeeringutasuvus 83 % ja rahavood 45 % võrra. Nagu põhjendustest 70–93 näha, ei piirdu põhjusliku seose analüüs 2003. ja 2004. aastaga, vaid see hõlmab kogu vaatlusalust perioodi, st alates 2003. aastast kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni (september 2006). Seetõttu lükatakse väide tagasi. |
| --- | --- |

(94)

Lõpliku avalikustamise järel väitis ühenduse tootmisharu, et kuna keskenduti aastatele 2003 ja 2004, jäi põhjusliku seose analüüs 2004.–2006. aasta kohta puudulikuks. Seetõttu tuleb esmalt märkida, et 2003. ja 2004. aasta on vaatlusaluse perioodi kaks esimest aastat ja sellisena ei saa neid pidada „aegunuks”. Nagu ajutise määruse põhjenduses 91 kirjeldatud, osutavad kahju tekkele finantsnäitajad, samal ajal kui suurem osa muudest näitajatest tegi läbi positiivse arengu. Sellises olukorras on mõistlik, et uurimise tegija pöörab rohkem tähelepanu perioodile, mil finantsnäitajad halvenesid kõige rohkem, ning see juhtus olema 2004. aasta, mil ühenduse tootmisharu kasumlikkus vähenes 62 %, investeeringutasuvus 83 % ja rahavood 45 % võrra. Nagu põhjendustest 70–93 näha, ei piirdu põhjusliku seose analüüs 2003. ja 2004. aastaga, vaid see hõlmab kogu vaatlusalust perioodi, st alates 2003. aastast kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni (september 2006). Seetõttu lükatakse väide tagasi.

3.   Järeldus põhjuslike seoste kohta

| (95) | Pärast täiendavat analüüsi, millele andsid tõuke ajutiste meetmete kehtestamise järel saadud märkused, ei saa kinnitada, et dumpinguhindadega impordil oleks olnud oluline mõju kahjule, mida kandis ühenduse tootmisharu. Võttes arvesse i) HRVst pärit impordi suhteliselt piiratud ja vaid pisut suurenevat turuosa (11,3–12,9 %) ning ühenduse tootmisharu palju olulisemat ja pisut suurenevat turuosa (mis oli uurimisperioodil HRV turuosast enam kui kolm korda suurem) ning ii) piiratud, kui mitte tähtsusetut mõju, mida HRVst pärit import hindade allalöömisele avaldas, võib järeldada, et kahju põhjuseks, mida kandis ühenduse tootmisharu suures osas kasvavatest toorainehindadest hoolimata ühenduse turul madalaks jäänud hindade tõttu, ei saanud olla HRVst pärit dumpinguhindadega import. Seega põhjuslikku seost HRVst pärit dumpinguhindadega impordi ja materiaalse kahju vahel, mida kandis ühenduse tootmisharu, ei suudetud algmääruse artikli 3 lõike 6 ja artikli 3 lõike 7 tähenduses piisavalt tuvastada. |
| --- | --- |

(95)

Pärast täiendavat analüüsi, millele andsid tõuke ajutiste meetmete kehtestamise järel saadud märkused, ei saa kinnitada, et dumpinguhindadega impordil oleks olnud oluline mõju kahjule, mida kandis ühenduse tootmisharu. Võttes arvesse i) HRVst pärit impordi suhteliselt piiratud ja vaid pisut suurenevat turuosa (11,3–12,9 %) ning ühenduse tootmisharu palju olulisemat ja pisut suurenevat turuosa (mis oli uurimisperioodil HRV turuosast enam kui kolm korda suurem) ning ii) piiratud, kui mitte tähtsusetut mõju, mida HRVst pärit import hindade allalöömisele avaldas, võib järeldada, et kahju põhjuseks, mida kandis ühenduse tootmisharu suures osas kasvavatest toorainehindadest hoolimata ühenduse turul madalaks jäänud hindade tõttu, ei saanud olla HRVst pärit dumpinguhindadega import. Seega põhjuslikku seost HRVst pärit dumpinguhindadega impordi ja materiaalse kahju vahel, mida kandis ühenduse tootmisharu, ei suudetud algmääruse artikli 3 lõike 6 ja artikli 3 lõike 7 tähenduses piisavalt tuvastada.

G.   KOKKUVÕTE

| (96) | Seetõttu tuleb menetlus lõpetada, kuna Taiwani puhul tuvastatud dumpingumarginaal on alla 2 % ning HRVst pärit dumpinguhindadega impordi ja kahju vahelise põhjusliku seose kohta ei ole piisavalt tõendeid, |
| --- | --- |

(96)

Seetõttu tuleb menetlus lõpetada, kuna Taiwani puhul tuvastatud dumpingumarginaal on alla 2 % ning HRVst pärit dumpinguhindadega impordi ja kahju vahelise põhjusliku seose kohta ei ole piisavalt tõendeid,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse dumpinguvastane menetlus, mis käsitleb samanimeliste monomeerühikute polümerisatsiooni tulemusel tekkiva kopolümeerse polüvinüülalkoholi (PVA), mille viskoossus mõõdetuna 4 % lahuses on 3 mPas või üle selle, aga mitte rohkem kui 61 mPas, ja mille hüdrolüüsiaste on 84,0 mol % või üle selle, aga mitte rohkem kui 99,9 mol %, ning mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi ex 3905 30 00 all, importi Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist.

Artikkel 2

Vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1069/2007, mis käsitleb homopolümeervaikude kujul polüvinüülalkoholide, mille viskoossus mõõdetuna 4 % lahuses on 3 mPas või üle selle, aga mitte rohkem kui 61 mPas, ja mille hüdrolüüsiaste on 84,0 mol % või üle selle, aga mitte rohkem kui 99,9 mol %, ja mille hüdrolüüsiaste on 84,0 mol %, aga mitte rohkem kui 99,9 mol %, ning mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi ex 3905 30 00 all (TARICi kood 3905300020), importi Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist, ajutiste tollimaksude teel tagatud summad vabastatakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 17. märts 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 311, 19.12.2006, lk 47.

2

(3)  ELT L 243, 18.9.2007, lk 23.

3

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 18.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 75/78 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 75/78

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2008/228/ÜVJK,

17. märts 2008,

millega muudetakse ühismeedet 2006/304/ÜVJP, millega asutatakse ELi planeerimisrühm (EUPT Kosovo) seoses ELi võimaliku kriisiohjamise operatsiooniga Kosovos õigusriigi alal ja teistes võimalikes valdkondades, ning pikendatakse selle kehtivust

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 10. aprillil 2006 vastu ühismeetme 2006/304/ÜVJP. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 10. aprillil 2006 vastu ühismeetme 2006/304/ÜVJP. (1)

| (2) | Nõukogu võttis 4. veebruaril 2008 vastu ühismeetme 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO). (2) Kõnealuse ühismeetmega nähakse muu hulgas ette, et EUPT Kosovo tegutseb peamise planeerimis- ja ettevalmistusüksusena EULEX KOSOVO jaoks ning et EUPT Kosovo vastutab EULEX KOSOVO jaoks isikkoosseisu värbamise ja lähetamise ning varustuse, teenuste ja tööruumide hankimise eest. Samuti nähakse ette, et kolmandad riigid võivad EULEX KOSOVO isikkoosseisu liikmeid lähetada ning et erandkorras võib vajaduse korral lepingulisel alusel tööle võtta ka osalevate kolmandate riikide kodanikke. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 4. veebruaril 2008 vastu ühismeetme 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO). (2) Kõnealuse ühismeetmega nähakse muu hulgas ette, et EUPT Kosovo tegutseb peamise planeerimis- ja ettevalmistusüksusena EULEX KOSOVO jaoks ning et EUPT Kosovo vastutab EULEX KOSOVO jaoks isikkoosseisu värbamise ja lähetamise ning varustuse, teenuste ja tööruumide hankimise eest. Samuti nähakse ette, et kolmandad riigid võivad EULEX KOSOVO isikkoosseisu liikmeid lähetada ning et erandkorras võib vajaduse korral lepingulisel alusel tööle võtta ka osalevate kolmandate riikide kodanikke.

| (3) | Lähtesumma, mis ühismeetmes 2006/304/ÜVJP on ette nähtud EUPT Kosovo mandaadiga seotud kulutuste katmiseks mandaadi kehtivuse kogu perioodil alates 10. aprillist 2006, peaks hõlmama mandaadi järelejäänud kehtivusajal tekkivaid kulutusi. |
| --- | --- |

(3)

Lähtesumma, mis ühismeetmes 2006/304/ÜVJP on ette nähtud EUPT Kosovo mandaadiga seotud kulutuste katmiseks mandaadi kehtivuse kogu perioodil alates 10. aprillist 2006, peaks hõlmama mandaadi järelejäänud kehtivusajal tekkivaid kulutusi.

| (4) | Ühismeedet 2006/304/ÜVJP tuleks vastavalt pikendada ja muuta, |
| --- | --- |

(4)

Ühismeedet 2006/304/ÜVJP tuleks vastavalt pikendada ja muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ühismeedet 2006/304/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Kolmandatelt riikidelt, kes on vastavalt nõukogu 4. veebruari 2008. aasta ühismeetme 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos EULEX KOSOVO (3) artiklile 13 EULEX KOSOVO-s osalema kutsutud, võidakse vajadusel paluda töötajate lähetamist ELi planeerimisrühma, tingimusel et nad katavad enda lähetatud isikkoosseisu liikmete kulud, sealhulgas sõidukulud missiooni toimumiskohta ja tagasi, töötasu, ravikindlustuse ja hüvitised. Erandkorras piisavalt põhjendatud juhtudel, kui liikmesriikidest ei ole saadaval kvalifitseeritud kandidaate, võib vajaduse korral lepingulisel alusel tööle võtta ka EULEX KOSOVO-s osalevate kolmandate riikide kodanikke. |
| --- | --- |

1)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Kolmandatelt riikidelt, kes on vastavalt nõukogu 4. veebruari 2008. aasta ühismeetme 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos EULEX KOSOVO (3) artiklile 13 EULEX KOSOVO-s osalema kutsutud, võidakse vajadusel paluda töötajate lähetamist ELi planeerimisrühma, tingimusel et nad katavad enda lähetatud isikkoosseisu liikmete kulud, sealhulgas sõidukulud missiooni toimumiskohta ja tagasi, töötasu, ravikindlustuse ja hüvitised. Erandkorras piisavalt põhjendatud juhtudel, kui liikmesriikidest ei ole saadaval kvalifitseeritud kandidaate, võib vajaduse korral lepingulisel alusel tööle võtta ka EULEX KOSOVO-s osalevate kolmandate riikide kodanikke.

| 2) | Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   EUPT Kosovo tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma on 79 505 000 eurot.”. |
| --- | --- |

2)

Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   EUPT Kosovo tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma on 79 505 000 eurot.”.

| 3) | Artikli 15 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Ühismeede kehtib kuni 14. juunini 2008.”. |
| --- | --- |

3)

Artikli 15 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ühismeede kehtib kuni 14. juunini 2008.”.

Artikkel 2

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 17. märts 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

I. JARC

---

(1)  ELT L 112, 26.4.2006, lk 19. Ühismeedet on viimati muudetud ühismeetmega 2007/778/ÜVJP (ELT L 312, 30.11.2007, lk 68).

1

(2)  ELT L 42, 16.2.2008, lk 92.

2

(3)  ELT L 42, 16.2.2008, lk 92.”.

3

---

| 18.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 75/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 75/80

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2008/229/ÜVJP,

17. märts 2008,

millega muudetakse ühismeedet 2007/369/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Afganistanis (EUPOL AFGHANISTAN)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 30. mail 2007. aastal vastu ühismeetme 2007/369/ÜVJP, (1) mille kestus on kolm aastat. EUPOL AFGHANISTANi täitmisetapp algas 15. juunil 2007. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 30. mail 2007. aastal vastu ühismeetme 2007/369/ÜVJP, (1) mille kestus on kolm aastat. EUPOL AFGHANISTANi täitmisetapp algas 15. juunil 2007.

| (2) | Ühismeetme 2007/369/ÜVJP artikli 13 lõikes 1 ette nähtud lähtesumma kasutamist tuleks pikendada nii, et see kataks perioodi kuni 30. septembrini 2008, |
| --- | --- |

(2)

Ühismeetme 2007/369/ÜVJP artikli 13 lõikes 1 ette nähtud lähtesumma kasutamist tuleks pikendada nii, et see kataks perioodi kuni 30. septembrini 2008,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ühismeedet 2007/369/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   EUPOL AFGHANISTANi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks kuni 30. septembrini 2008 ette nähtud lähtesumma on 43 600 000 eurot.”. |
| --- | --- |

1.

Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   EUPOL AFGHANISTANi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks kuni 30. septembrini 2008 ette nähtud lähtesumma on 43 600 000 eurot.”.

| 2. | Artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   EUPOL AFGHANISTANi rahastamise lähtesumma kohta 2008. aasta lõpuni ning aastateks 2009 ja 2010 teeb otsuse nõukogu.”. |
| --- | --- |

2.

Artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   EUPOL AFGHANISTANi rahastamise lähtesumma kohta 2008. aasta lõpuni ning aastateks 2009 ja 2010 teeb otsuse nõukogu.”.

Artikkel 2

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 17. märts 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

I. JARC

---

(1)  ELT L 139, 31.5.2007, lk 33. Ühismeedet on muudetud ühismeetmega 2007/733/ÜVJP (ELT L 295, 14.11.2007, lk 31).

1

---

| 18.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 75/81 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 75/81

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2008/230/ÜVJP,

17. märts 2008,

relvaekspordikontrolli ning relvaekspordi toimimisjuhendi põhimõtete ja kriteeriumide edendamiseks kolmandates riikides läbiviidava ELi tegevuse toetamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. juunil 1997 vastu tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi, millega Euroopa Liit ja selle liikmesriigid võtavad endile kohustuse tegutseda kooskõlastatult, et abistada teisi riike relvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamisel ja selle vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. juunil 1997 vastu tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi, millega Euroopa Liit ja selle liikmesriigid võtavad endile kohustuse tegutseda kooskõlastatult, et abistada teisi riike relvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamisel ja selle vastu võitlemisel.

| (2) | Nõukogu võttis 8. juunil 1998 vastu Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi, milles nähakse tavarelvade ekspordiks ette kaheksa kriteeriumit, luuakse teavitamise ja konsulteerimise kord keeldumiste jaoks ning esitatakse menetlus läbipaistvuse tagamiseks, mis hõlmab relvaeksporti käsitlevate ELi aastaaruannete avaldamist. Toimimisjuhendi vastuvõtmisest alates on see aidanud oluliselt kaasa relvaekspordi kontrolli käsitlevate riiklike poliitikate ühtlustamisele ning selle põhimõtted ja kriteeriumid on võetud ametlikult üle paljude kolmandate riikide poolt. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 8. juunil 1998 vastu Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi, milles nähakse tavarelvade ekspordiks ette kaheksa kriteeriumit, luuakse teavitamise ja konsulteerimise kord keeldumiste jaoks ning esitatakse menetlus läbipaistvuse tagamiseks, mis hõlmab relvaeksporti käsitlevate ELi aastaaruannete avaldamist. Toimimisjuhendi vastuvõtmisest alates on see aidanud oluliselt kaasa relvaekspordi kontrolli käsitlevate riiklike poliitikate ühtlustamisele ning selle põhimõtted ja kriteeriumid on võetud ametlikult üle paljude kolmandate riikide poolt.

| (3) | Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi rakendussättes 11 nähakse ette, et liikmesriigid annavad endast parima, et julgustada teisi relvaekspordiga tegelevaid riike võtma üle juhendi põhimõtteid. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi rakendussättes 11 nähakse ette, et liikmesriigid annavad endast parima, et julgustada teisi relvaekspordiga tegelevaid riike võtma üle juhendi põhimõtteid.

| (4) | Riigi- ja valitsusjuhtide poolt 12. detsembril 2003 vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegias on toodud välja viis peamist väljakutset, millega Euroopa Liit peab külma sõja järgsel perioodil tegelema: terrorism, massihävitusrelvade levik, piirkondlikud konfliktid, riikide kokkuvarisemine ja organiseeritud kuritegevus. Kõnealusest viiest väljakutsest nelja puhul on keskseks teguriks tavarelvade kontrollimatu ringluse tagajärjed. Relvade kontrollimatu üleandmine soodustab terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse süvenemist ning on üheks konfliktide vallandumise ja leviku ning riigistruktuuride kokkuvarisemise peamistest teguritest. Lisaks rõhutatakse kõnealuses strateegias ekspordikontrolli tähtsust massihävitusrelvade leviku piiramisel. |
| --- | --- |

(4)

Riigi- ja valitsusjuhtide poolt 12. detsembril 2003 vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegias on toodud välja viis peamist väljakutset, millega Euroopa Liit peab külma sõja järgsel perioodil tegelema: terrorism, massihävitusrelvade levik, piirkondlikud konfliktid, riikide kokkuvarisemine ja organiseeritud kuritegevus. Kõnealusest viiest väljakutsest nelja puhul on keskseks teguriks tavarelvade kontrollimatu ringluse tagajärjed. Relvade kontrollimatu üleandmine soodustab terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse süvenemist ning on üheks konfliktide vallandumise ja leviku ning riigistruktuuride kokkuvarisemise peamistest teguritest. Lisaks rõhutatakse kõnealuses strateegias ekspordikontrolli tähtsust massihävitusrelvade leviku piiramisel.

| (5) | ÜRO Peaassamblee võttis 8. detsembril 2005 vastu riikidel ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja päritolu kindlakstegemist võimaldava rahvusvahelise vahendi, mille eesmärk on tõhustada ja täiendada kehtivaid kahepoolseid, piirkondlikke ja rahvusvahelisi kokkuleppeid, mis on sõlmitud väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamiseks, likvideerimiseks ja selle vastu võitlemiseks igas aspektis. |
| --- | --- |

(5)

ÜRO Peaassamblee võttis 8. detsembril 2005 vastu riikidel ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja päritolu kindlakstegemist võimaldava rahvusvahelise vahendi, mille eesmärk on tõhustada ja täiendada kehtivaid kahepoolseid, piirkondlikke ja rahvusvahelisi kokkuleppeid, mis on sõlmitud väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamiseks, likvideerimiseks ja selle vastu võitlemiseks igas aspektis.

| (6) | Euroopa Ülemkogu poolt 15. ja 16. detsembril 2005 vastu võetud ELi strateegias väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks nähakse ette, et EL peaks piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil toetama ekspordikontrolli tugevdamist ning relvaekspordi toimimisjuhendi kriteeriumide edendamist, aidates muu hulgas kolmandatel riikidel koostada sellekohaseid siseriiklikke õigusakte ning edendades läbipaistvust suurendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Ülemkogu poolt 15. ja 16. detsembril 2005 vastu võetud ELi strateegias väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks nähakse ette, et EL peaks piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil toetama ekspordikontrolli tugevdamist ning relvaekspordi toimimisjuhendi kriteeriumide edendamist, aidates muu hulgas kolmandatel riikidel koostada sellekohaseid siseriiklikke õigusakte ning edendades läbipaistvust suurendavaid meetmeid.

| (7) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee võttis 6. detsembril 2006 kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide toetusel vastu resolutsiooni nr 61/89 „Relvakaubandusleping: tavarelvade impordi, ekspordi ja üleandmise ühtsete rahvusvaheliste standardite kehtestamine”. 2006. aasta detsembris ning 2007. aasta juunis ja detsembris võttis nõukogu vastu järeldused, milles rõhutatakse, kui tähtis on see, et EL ja liikmesriigid osaleksid aktiivselt ja teeksid koostööd teiste riikide ja piirkondlike organisatsioonidega ÜRO protsessis, et kehtestada tavarelvade impordi, ekspordi ja üleandmise ühtsed rahvusvahelised standardid, mis annaksid suure panuse rahu, julgeolekut, arengut ja inimõiguste igakülgset austamist ohustava tavarelvade soovimatu ja vastutustundetu leviku piiramisele. |
| --- | --- |

(7)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee võttis 6. detsembril 2006 kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide toetusel vastu resolutsiooni nr 61/89 „Relvakaubandusleping: tavarelvade impordi, ekspordi ja üleandmise ühtsete rahvusvaheliste standardite kehtestamine”. 2006. aasta detsembris ning 2007. aasta juunis ja detsembris võttis nõukogu vastu järeldused, milles rõhutatakse, kui tähtis on see, et EL ja liikmesriigid osaleksid aktiivselt ja teeksid koostööd teiste riikide ja piirkondlike organisatsioonidega ÜRO protsessis, et kehtestada tavarelvade impordi, ekspordi ja üleandmise ühtsed rahvusvahelised standardid, mis annaksid suure panuse rahu, julgeolekut, arengut ja inimõiguste igakülgset austamist ohustava tavarelvade soovimatu ja vastutustundetu leviku piiramisele.

| (8) | ELi ja partnerriikide vahel Euroopa naabruspoliitika raames kokkulepitud tegevuskavades viidatakse kas otseselt ELi relvaekspordi toimimisjuhendile või riiklike ekspordikontrollide tõhusate süsteemide arendamisele, |
| --- | --- |

(8)

ELi ja partnerriikide vahel Euroopa naabruspoliitika raames kokkulepitud tegevuskavades viidatakse kas otseselt ELi relvaekspordi toimimisjuhendile või riiklike ekspordikontrollide tõhusate süsteemide arendamisele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

1.   Selleks et praktiliselt rakendada:

| — | Euroopa julgeolekustrateegiat, |
| --- | --- |

—

Euroopa julgeolekustrateegiat,

| — | väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslikku hankimist ja salakaubaveo vastast võitlust käsitlevat ELi strateegiat, |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslikku hankimist ja salakaubaveo vastast võitlust käsitlevat ELi strateegiat,

| — | Euroopa relvaekspordi toimimisjuhendi rakendussätet 11, |
| --- | --- |

—

Euroopa relvaekspordi toimimisjuhendi rakendussätet 11,

| — | tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamist ja selle vastu võitlemist käsitlevat ELi programmi, |
| --- | --- |

—

tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamist ja selle vastu võitlemist käsitlevat ELi programmi,

| — | riikidel ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja päritolu kindlakstegemist võimaldavat rahvusvahelist vahendit, |
| --- | --- |

—

riikidel ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja päritolu kindlakstegemist võimaldavat rahvusvahelist vahendit,

| — | Euroopa naabruspoliitika raames kokkulepitud tegevuskavasid ning |
| --- | --- |

—

Euroopa naabruspoliitika raames kokkulepitud tegevuskavasid ning

| — | rahvusvahelist relvakaubanduslepingut käsitlevaid nõukogu järeldusi, |
| --- | --- |

—

rahvusvahelist relvakaubanduslepingut käsitlevaid nõukogu järeldusi,

toetab Euroopa Liit järgmiste eesmärkide saavutamisele suunatud tegevust:

| a) | edendada ELi relvaekspordi toimimisjuhendi kriteeriume ja põhimõtteid kolmandates riikides; |
| --- | --- |

a)

edendada ELi relvaekspordi toimimisjuhendi kriteeriume ja põhimõtteid kolmandates riikides;

| b) | abistada kolmandaid riike tõhusa relvaekspordikontrolli tagamiseks õigusaktide koostamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

b)

abistada kolmandaid riike tõhusa relvaekspordikontrolli tagamiseks õigusaktide koostamisel ja rakendamisel;

| c) | abistada riike litsentse väljastavate ametnike koolitamisel, et tagada piisav relvaekspordi kontrollide rakendamine ja jõustamine; |
| --- | --- |

c)

abistada riike litsentse väljastavate ametnike koolitamisel, et tagada piisav relvaekspordi kontrollide rakendamine ja jõustamine;

| d) | abistada riike relvaeksporti käsitlevate riiklike aruannete väljatöötamisel ja muude kontrollivormide edendamisel, et edendada läbipaistvust ja vastutust relvaekspordi valdkonnas; |
| --- | --- |

d)

abistada riike relvaeksporti käsitlevate riiklike aruannete väljatöötamisel ja muude kontrollivormide edendamisel, et edendada läbipaistvust ja vastutust relvaekspordi valdkonnas;

| e) | julgustada kolmandaid riike toetama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni protsessi, mille eesmärk on võtta vastu õiguslikult siduv rahvusvaheline leping, millega kehtestatakse ühtsed standardid tavarelvade ülemaailmsele kaubandusele, ning abistada kolmandaid riike, et tagada nende valmisolek selliste võimalike ühiste standardite järgimiseks. |
| --- | --- |

e)

julgustada kolmandaid riike toetama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni protsessi, mille eesmärk on võtta vastu õiguslikult siduv rahvusvaheline leping, millega kehtestatakse ühtsed standardid tavarelvade ülemaailmsele kaubandusele, ning abistada kolmandaid riike, et tagada nende valmisolek selliste võimalike ühiste standardite järgimiseks.

2.   Lõikes 1 viidatud eesmärkide edasiarendamisprojektide kirjeldus on esitatud käesoleva ühismeetme lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva ühismeetme rakendamise eest vastutab eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretär/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „peasekretär/kõrge esindaja”). Komisjon on sellesse täiel määral kaasatud.

2.   Artikli 1 lõikes 2 nimetatud projektide tehnilise rakendamise eest vastutavad:

| — | Sloveenia Euroopa perspektiivi keskus, kes tegutseb Sloveenia Vabariigi välisministeeriumi nimel ning vastutab Lääne-Balkani riike ja Türgit puudutavate projektide eest, |
| --- | --- |

—

Sloveenia Euroopa perspektiivi keskus, kes tegutseb Sloveenia Vabariigi välisministeeriumi nimel ning vastutab Lääne-Balkani riike ja Türgit puudutavate projektide eest,

| — | Prantsuse Vabariigi välis- ja Euroopa asjade ministeerium, kes vastutab Põhja-Aafrika ja Vahemere piirkonna riike puudutavate projektide eest, |
| --- | --- |

—

Prantsuse Vabariigi välis- ja Euroopa asjade ministeerium, kes vastutab Põhja-Aafrika ja Vahemere piirkonna riike puudutavate projektide eest,

| — | Tšehhi Vabariigi välisministeerium, kes vastutab Lääne-Balkani riike ja Ukrainat puudutavate projektide eest, |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigi välisministeerium, kes vastutab Lääne-Balkani riike ja Ukrainat puudutavate projektide eest,

| — | Rootsi strateegiliste kaupade inspektsioon, kes tegutseb Rootsi Kuningriigi välisministeeriumi nimel ning vastutab Armeeniat, Aserbaidžaani, Valgevenet, Gruusiat ja Moldovat puudutava projekti eest. |
| --- | --- |

—

Rootsi strateegiliste kaupade inspektsioon, kes tegutseb Rootsi Kuningriigi välisministeeriumi nimel ning vastutab Armeeniat, Aserbaidžaani, Valgevenet, Gruusiat ja Moldovat puudutava projekti eest.

3.   Eesistujariik, peasekretär/kõrge esindaja ja komisjon teavitavad oma pädevuse piires korrapäraselt üksteist käesoleva ühismeetme rakendamisest.

Artikkel 3

1.   Artikli 1 lõikes 2 nimetatud projektide rakendamise lähtesumma on 500 500 eurot ja seda rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele Euroopa Ühenduse menetlustele ja eeskirjadele. Kulutused, sealhulgas kaudsed kulutused, on rahastamiskõlblikud alates käesoleva ühismeetme jõustumise kuupäevast.

3.   Järelevalvet lõikes 1 osutatud ELi rahalise abi nõuetekohase rakendamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib ta artiklis 2 nimetatud rakendusüksustega rahastamislepingud ELi rahalise abi kasutamise tingimuste kohta. Rahastamislepingutes nähakse ette, et rakendusüksused tagavad ELi rahalise abi läbipaistvuse, mis vastab abi suurusele.

Artikkel 4

Käesoleva ühismeetme rakendamise kohta annab nõukogule aru eesistujariik, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja. Nimetatud aruanded on nõukogu poolt läbiviidava hindamise aluseks. Komisjon kaasatakse täiel määral ja ta annab teavet projektide rahalise teostamise kohta, nagu on sätestatud artikli 3 lõikes 3.

Artikkel 5

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

See kaotab kehtivuse 17. märtsil 2010.

Artikkel 6

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 17. märts 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

I. JARC

---

LISA

ELi tegevuse toetamine relvaekspordikontrolli ning relvaekspordi toimimisjuhendi põhimõtete ja kriteeriumide edendamiseks kolmandates riikides

I.   Eesmärgid

Käesoleva ühismeetme üldised eesmärgid on:

| a) | edendada ELi relvaekspordi toimimisjuhendi kriteeriume ja põhimõtteid kolmandates riikides; |
| --- | --- |

a)

edendada ELi relvaekspordi toimimisjuhendi kriteeriume ja põhimõtteid kolmandates riikides;

| b) | abistada kolmandaid riike tõhusa relvaekspordikontrolli tagamiseks õigusaktide koostamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

b)

abistada kolmandaid riike tõhusa relvaekspordikontrolli tagamiseks õigusaktide koostamisel ja rakendamisel;

| c) | abistada riike litsentse väljastavate ametnike koolitamisel, et tagada piisav relvaekspordi kontrollide rakendamine ja jõustamine; |
| --- | --- |

c)

abistada riike litsentse väljastavate ametnike koolitamisel, et tagada piisav relvaekspordi kontrollide rakendamine ja jõustamine;

| d) | abistada riike relvaeksporti käsitlevate riiklike aruannete väljatöötamisel ja muude kontrollivormide edendamisel, et edendada läbipaistvust ja vastutust relvaekspordi valdkonnas; |
| --- | --- |

d)

abistada riike relvaeksporti käsitlevate riiklike aruannete väljatöötamisel ja muude kontrollivormide edendamisel, et edendada läbipaistvust ja vastutust relvaekspordi valdkonnas;

| e) | julgustada kolmandaid riike toetama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni protsessi, mille eesmärk on võtta vastu õiguslikult siduv rahvusvaheline leping, millega kehtestatakse ühtsed standardid tavarelvade ülemaailmsele kaubandusele, ning abistada kolmandaid riike, et tagada nende valmisolek selliste võimalike ühiste standardite järgimiseks. |
| --- | --- |

e)

julgustada kolmandaid riike toetama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni protsessi, mille eesmärk on võtta vastu õiguslikult siduv rahvusvaheline leping, millega kehtestatakse ühtsed standardid tavarelvade ülemaailmsele kaubandusele, ning abistada kolmandaid riike, et tagada nende valmisolek selliste võimalike ühiste standardite järgimiseks.

II.   Projektid

| | Eesmärk:
  Anda tehnilist abi huvitatud kolmandatele riikidele, kes on näidanud üles soovi parandada oma standardeid ja tavasid sõjaliste kaupade ekspordikontrolli valdkonnas, ning ühtlustada nende standardeid ja tavasid Euroopa Liidus kokkulepitud ja kohaldatavate standardite ja tavadega, mis on sätestatud ELi relvaekspordi toimimisjuhendis ja selle kasutusjuhendis. |
| --- | --- |

Eesmärk:

Anda tehnilist abi huvitatud kolmandatele riikidele, kes on näidanud üles soovi parandada oma standardeid ja tavasid sõjaliste kaupade ekspordikontrolli valdkonnas, ning ühtlustada nende standardeid ja tavasid Euroopa Liidus kokkulepitud ja kohaldatavate standardite ja tavadega, mis on sätestatud ELi relvaekspordi toimimisjuhendis ja selle kasutusjuhendis.

| | Kirjeldus ja hinnangulised kulud:






  i) | Kirjeldus ja hinnangulised kulud:
  Projekt kujutab endast nelja kahepäevast seminari, kuhu kutsutakse osalema valitsuste ametnikke ja litsentse väljastavaid ametnikke valitud riikide rühmast. Seminaride toimumise kohana eelistatakse mõnda sihtriiki ning koolituse viivad asjaomastes valdkondades läbi ELi liikmesriikide valitsusasutuste, ELi nõukogu sekretariaadi ja/või erasektori (sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide) eksperdid. |
| --- | --- | --- |

Kirjeldus ja hinnangulised kulud:

i)

Kirjeldus ja hinnangulised kulud:

Projekt kujutab endast nelja kahepäevast seminari, kuhu kutsutakse osalema valitsuste ametnikke ja litsentse väljastavaid ametnikke valitud riikide rühmast. Seminaride toimumise kohana eelistatakse mõnda sihtriiki ning koolituse viivad asjaomastes valdkondades läbi ELi liikmesriikide valitsusasutuste, ELi nõukogu sekretariaadi ja/või erasektori (sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide) eksperdid.

| ii) | Seminarid üksikutele riikidele
  Projekt kujutab endast üksikutele sihtriikidele korraldatavat kahte kahepäevast seminari, kuhu kutsutakse osalema sihtriigi valitsusametnikke ja litsentse väljastavaid ametnikke. Seminaride toimumise kohana eelistatakse sihtriiki ning koolituse viivad asjaomastes valdkondades läbi ELi liikmesriikide valitsusasutuste, ELi nõukogu sekretariaadi ja/või erasektori (sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide) eksperdid. |
| --- | --- |

ii)

Seminarid üksikutele riikidele

Projekt kujutab endast üksikutele sihtriikidele korraldatavat kahte kahepäevast seminari, kuhu kutsutakse osalema sihtriigi valitsusametnikke ja litsentse väljastavaid ametnikke. Seminaride toimumise kohana eelistatakse sihtriiki ning koolituse viivad asjaomastes valdkondades läbi ELi liikmesriikide valitsusasutuste, ELi nõukogu sekretariaadi ja/või erasektori (sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide) eksperdid.

III.   Kestus

Projekti rakendamise eeldatav kogukestus on 24 kuud.

IV.   Abisaajad

| | Abisaajariikide rühmad:






  i) | Lääne-Balkani riigid (kaks kahepäevast seminari, üks 2008. aasta esimesel poolaastal ja teine 2009. aasta esimesel poolaastal):






  — | Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro, Serbia |
| --- | --- | --- | --- |

Abisaajariikide rühmad:

i)

Lääne-Balkani riigid (kaks kahepäevast seminari, üks 2008. aasta esimesel poolaastal ja teine 2009. aasta esimesel poolaastal):

—

Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro, Serbia

| ii) | Euroopa naabruspoliitika Põhja-Aafrika Vahemere piirkonna partnerid (üks kahepäevane seminar 2008. aasta teisel poolaastal):






  — | Alžeeria, Egiptus, Liibüa, Maroko ja Tuneesia |
| --- | --- | --- |

ii)

Euroopa naabruspoliitika Põhja-Aafrika Vahemere piirkonna partnerid (üks kahepäevane seminar 2008. aasta teisel poolaastal):

—

Alžeeria, Egiptus, Liibüa, Maroko ja Tuneesia

| iii) | Euroopa naabruspoliitika Ida-Euroopa ja Kaukaasia partnerid (üks kahepäevane seminar 2009. aasta teisel poolaastal):






  — | Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia ja Moldova |
| --- | --- | --- |

iii)

Euroopa naabruspoliitika Ida-Euroopa ja Kaukaasia partnerid (üks kahepäevane seminar 2009. aasta teisel poolaastal):

—

Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia ja Moldova

| | Üksikud abisaajariigid (üks kahepäevane seminar 2008. aasta esimesel poolaastal ja teine 2009. aasta esimesel poolaastal):






  — | Türgi, Ukraina |
| --- | --- | --- |

Üksikud abisaajariigid (üks kahepäevane seminar 2008. aasta esimesel poolaastal ja teine 2009. aasta esimesel poolaastal):

—

Türgi, Ukraina

Juhul kui mõni eespool nimetatud riikidest ei soovi seminaril osaleda, valitakse (1) järgmiste Euroopa naabruspoliitika partnerite seast välja uued riigid: Iisrael, Jordaania, Liibanon, Palestiina omavalitsus ja Süüria.)

V.   Rahastamiskord

Projekte rahastatakse täies ulatuses käesoleva ühismeetme alusel.

Vajalike rahaliste vahendite hinnanguline suurus: käesolevas ühismeetmes kirjeldatud projektide kogukulu on 500 500 eurot.

---

(1)  Nõukogu pädevad otsuseid tegevad üksused lepivad selles kokku ettepaneku alusel, mille on esitanud eesistujariik, keda abistab peasekretär / kõrge esindaja. Komisjon on sellesse täiel määral kaasatud.

---