# Az Európai Unió C 349/2014

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 349 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 57. évfolyam2014. október 3. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 349

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

57. évfolyam2014. október 3.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | TANÁCS |
| 2014/C 349/01 | A Tanács 9/2014/EU állásfoglalása első olvasatban a 2001/18/EK irányelvnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) területükön történő termesztésének korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettelA Tanács által 2014. július 23-án elfogadva (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

2014/C 349/01

A Tanács 9/2014/EU állásfoglalása első olvasatban a 2001/18/EK irányelvnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) területükön történő termesztésének korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettelA Tanács által 2014. július 23-án elfogadva (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

| 3.10.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 349/1

---

A TANÁCS 9/2014/EU ÁLLÁSFOGLALÁSA ELSŐ OLVASATBAN

a 2001/18/EK irányelvnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) területükön történő termesztésének korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

A Tanács által 2014. július 23-án elfogadva

(EGT-vonatkozású szöveg)

2014/C 349/01

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) és az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) átfogó jogi keretet hoz létre a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezésére, amely teljes egészében alkalmazandó az Unió-szerte vetőmagként vagy más növényi szaporítóanyagként termesztési céllal hasznosítandó GMO-kra (a továbbiakban: termesztési célú GMO-k). |
| --- | --- |

(1)

A 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) és az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) átfogó jogi keretet hoz létre a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezésére, amely teljes egészében alkalmazandó az Unió-szerte vetőmagként vagy más növényi szaporítóanyagként termesztési céllal hasznosítandó GMO-kra (a továbbiakban: termesztési célú GMO-k).

| (2) | E jogi keret értelmében a termesztési célú GMO-kat a 2001/18/EK irányelv II. melléklete szerinti egyedi kockázatértékelésnek kell alávetni, mielőtt engedélyeznék az Unió piacán történő forgalomba hozatalukat. Az engedélyezési eljárás célja, hogy biztosítsa az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, valamint a környezet és a fogyasztói érdekek magas szintű védelmét, mindemellett garantálva a belső piac hatékony működését. Az Unió egész területén egyformán magas szintű egészség- és környezetvédelmet kell megvalósítani és fenntartani. |
| --- | --- |

(2)

E jogi keret értelmében a termesztési célú GMO-kat a 2001/18/EK irányelv II. melléklete szerinti egyedi kockázatértékelésnek kell alávetni, mielőtt engedélyeznék az Unió piacán történő forgalomba hozatalukat. Az engedélyezési eljárás célja, hogy biztosítsa az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, valamint a környezet és a fogyasztói érdekek magas szintű védelmét, mindemellett garantálva a belső piac hatékony működését. Az Unió egész területén egyformán magas szintű egészség- és környezetvédelmet kell megvalósítani és fenntartani.

| (3) | A forgalomba hozatal engedélyezése mellett a géntechnológiával módosított fajtáknak meg kell felelniük a vetőmagvakra és növényi szaporítóanyagokra vonatkozó uniós jogszabályokban – különösen a 66/401/EGK (6), a 66/402/EGK (7), a 68/193/EGK (8), a 98/56/EK (9), a 99/105/EK (10), a 2002/53/EK (11), a 2002/54/EK (12), a 2002/55/EK (13), a 2002/56/EK (14), a 2002/57/EK (15), valamint a 2008/90/EK tanácsi irányelvben (16) előírt követelményeknek is. Az említett irányelvek közül a 2002/53/EK és a 2002/55/EK irányelv tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy bizonyos, pontosan meghatározott feltételek mellett területük egészén vagy annak egyes részén megtiltsák egyes fajták használatát, vagy megfelelő feltételeket határozzanak meg egyes fajták termesztésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A forgalomba hozatal engedélyezése mellett a géntechnológiával módosított fajtáknak meg kell felelniük a vetőmagvakra és növényi szaporítóanyagokra vonatkozó uniós jogszabályokban – különösen a 66/401/EGK (6), a 66/402/EGK (7), a 68/193/EGK (8), a 98/56/EK (9), a 99/105/EK (10), a 2002/53/EK (11), a 2002/54/EK (12), a 2002/55/EK (13), a 2002/56/EK (14), a 2002/57/EK (15), valamint a 2008/90/EK tanácsi irányelvben (16) előírt követelményeknek is. Az említett irányelvek közül a 2002/53/EK és a 2002/55/EK irányelv tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy bizonyos, pontosan meghatározott feltételek mellett területük egészén vagy annak egyes részén megtiltsák egyes fajták használatát, vagy megfelelő feltételeket határozzanak meg egyes fajták termesztésére vonatkozóan.

| (4) | Amint valamely GMO-t a GMO-kra vonatkozó uniós jogi keretnek megfelelően termesztési célra engedélyeztek, és az a forgalomba hozni kívánt fajtát tekintve megfelel a vetőmagvak és a növényi szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló uniós jogszabályokban foglalt követelményeknek, a tagállamok területükön nem tilthatják, korlátozhatják vagy akadályozhatják annak szabad forgalmát, kivéve az uniós jogszabályokban előírt feltételek fennállása esetén. |
| --- | --- |

(4)

Amint valamely GMO-t a GMO-kra vonatkozó uniós jogi keretnek megfelelően termesztési célra engedélyeztek, és az a forgalomba hozni kívánt fajtát tekintve megfelel a vetőmagvak és a növényi szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló uniós jogszabályokban foglalt követelményeknek, a tagállamok területükön nem tilthatják, korlátozhatják vagy akadályozhatják annak szabad forgalmát, kivéve az uniós jogszabályokban előírt feltételek fennállása esetén.

| (5) | A tapasztalatok szerint a GMO-k termesztése olyan kérdés, amellyel tagállami szinten alaposabban foglalkoznak. A GMO-k forgalomba hozatalával és behozatalával összefüggő kérdéseket továbbra is uniós szinten kell szabályozni a belső piac megőrzése érdekében. A termesztés azonban egyes esetekben nagyobb rugalmasságot igényelhet, mivel az a földhasználattal, a helyi agrárstruktúrákkal, valamint az élőhelyek, az ökoszisztémák és a táj védelmével vagy megőrzésével való kapcsolata okán erőteljes nemzeti, regionális és helyi dimenziókkal bír. A közös engedélyezési eljárást, különösen pedig az értékelési folyamatot azonban nem érintheti hátrányosan az effajta rugalmasság. |
| --- | --- |

(5)

A tapasztalatok szerint a GMO-k termesztése olyan kérdés, amellyel tagállami szinten alaposabban foglalkoznak. A GMO-k forgalomba hozatalával és behozatalával összefüggő kérdéseket továbbra is uniós szinten kell szabályozni a belső piac megőrzése érdekében. A termesztés azonban egyes esetekben nagyobb rugalmasságot igényelhet, mivel az a földhasználattal, a helyi agrárstruktúrákkal, valamint az élőhelyek, az ökoszisztémák és a táj védelmével vagy megőrzésével való kapcsolata okán erőteljes nemzeti, regionális és helyi dimenziókkal bír. A közös engedélyezési eljárást, különösen pedig az értékelési folyamatot azonban nem érintheti hátrányosan az effajta rugalmasság.

| (6) | A GMO-k termesztésének korlátozása vagy megtiltása érdekében néhány tagállam alkalmazta a 2001/18/EK irányelv 23. cikke, illetve az 1829/2003/EK rendelet 34. cikke szerinti védzáradékot, illetve sürgősségi intézkedéseket, mivel – az esettől függően – a jóváhagyás időpontját követően olyan új vagy további információk kerültek a birtokukba, amelyek befolyásolják a környezeti kockázatértékelést, vagy mivel sor került a meglévő információk újbóli értékelésére. Más tagállamok az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkének (5) és (6) bekezdésében meghatározott értesítési eljárást alkalmazták, amely a környezet vagy a munkakörnyezet védelmével kapcsolatos új tudományos bizonyítékok előterjesztését írja elő. Ezenkívül a döntéshozatali folyamat különösen nehéznek bizonyult a GMO-k termesztése tekintetében, tekintettel arra, hogy tagállami szinten olyan aggályok fogalmazódtak meg, amelyek nem csupán a GMO-k egészséggel vagy környezettel kapcsolatos biztonságát érintő kérdésekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(6)

A GMO-k termesztésének korlátozása vagy megtiltása érdekében néhány tagállam alkalmazta a 2001/18/EK irányelv 23. cikke, illetve az 1829/2003/EK rendelet 34. cikke szerinti védzáradékot, illetve sürgősségi intézkedéseket, mivel – az esettől függően – a jóváhagyás időpontját követően olyan új vagy további információk kerültek a birtokukba, amelyek befolyásolják a környezeti kockázatértékelést, vagy mivel sor került a meglévő információk újbóli értékelésére. Más tagállamok az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkének (5) és (6) bekezdésében meghatározott értesítési eljárást alkalmazták, amely a környezet vagy a munkakörnyezet védelmével kapcsolatos új tudományos bizonyítékok előterjesztését írja elő. Ezenkívül a döntéshozatali folyamat különösen nehéznek bizonyult a GMO-k termesztése tekintetében, tekintettel arra, hogy tagállami szinten olyan aggályok fogalmazódtak meg, amelyek nem csupán a GMO-k egészséggel vagy környezettel kapcsolatos biztonságát érintő kérdésekre vonatkoznak.

| (7) | Ezért az EUMSZ 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy az engedélyezési eljárás során és azt követően úgy dönthessenek, hogy területükön korlátozzák vagy megtiltják a GMO-k termesztését, mégpedig oly módon, hogy egy adott GMO termesztése az érintett tagállam területének egészén vagy annak egyes részén tilos legyen. Ezzel összefüggésben a szubszidiaritás elvének megfelelően indokoltnak tűnik nagyobb döntési rugalmasságot biztosítani a tagállamok számára az engedélyezési eljárás során vagy azt követően abban a kérdésben, hogy kívánnak-e géntechnológiával módosított növényeket termeszteni területükön anélkül, hogy ez a GMO-kra vonatkozó uniós engedélyezési rendszer keretében előírt kockázatértékelést érintené, valamint függetlenül azoktól az intézkedésektől, amelyeket a tagállamok a 2001/18/EK irányelv alkalmazása révén annak érdekében hozhatnak, hogy kiküszöböljék a GMO-k egyéb termékekben való nem szándékos előfordulását. E lehetőségnek a tagállamok számára való biztosítása meg kell, hogy könnyítse a GMO-kkal kapcsolatos döntéshozatali folyamatot. Ugyanakkor fenn kell tartani a fogyasztók, a mezőgazdasági termelők és a gazdasági szereplők választási szabadságát, a GMO-k unióbeli termesztésével kapcsolatban pedig egyértelműbbé kell tenni a helyzetet az érintett érdekelt felek számára. Ez az irányelv ennélfogva meg kell, hogy könnyítse a belső piac zavartalan működését. |
| --- | --- |

(7)

Ezért az EUMSZ 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy az engedélyezési eljárás során és azt követően úgy dönthessenek, hogy területükön korlátozzák vagy megtiltják a GMO-k termesztését, mégpedig oly módon, hogy egy adott GMO termesztése az érintett tagállam területének egészén vagy annak egyes részén tilos legyen. Ezzel összefüggésben a szubszidiaritás elvének megfelelően indokoltnak tűnik nagyobb döntési rugalmasságot biztosítani a tagállamok számára az engedélyezési eljárás során vagy azt követően abban a kérdésben, hogy kívánnak-e géntechnológiával módosított növényeket termeszteni területükön anélkül, hogy ez a GMO-kra vonatkozó uniós engedélyezési rendszer keretében előírt kockázatértékelést érintené, valamint függetlenül azoktól az intézkedésektől, amelyeket a tagállamok a 2001/18/EK irányelv alkalmazása révén annak érdekében hozhatnak, hogy kiküszöböljék a GMO-k egyéb termékekben való nem szándékos előfordulását. E lehetőségnek a tagállamok számára való biztosítása meg kell, hogy könnyítse a GMO-kkal kapcsolatos döntéshozatali folyamatot. Ugyanakkor fenn kell tartani a fogyasztók, a mezőgazdasági termelők és a gazdasági szereplők választási szabadságát, a GMO-k unióbeli termesztésével kapcsolatban pedig egyértelműbbé kell tenni a helyzetet az érintett érdekelt felek számára. Ez az irányelv ennélfogva meg kell, hogy könnyítse a belső piac zavartalan működését.

| (8) | Lehetővé kell tenni, hogy egy adott GMO engedélyezési eljárása során valamely tagállam felkérhesse a Bizottságot arra, hogy továbbítsa a bejelentő/kérelmező részére az arra vonatkozó kérését, hogy az oly módon igazítsa ki a 2001/18/EK irányelv C. részével vagy az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban benyújtott bejelentésének/kérelmének földrajzi hatályát, hogy az adott tagállam területének egészét vagy annak egy részét kizárják a termesztés alól. A Bizottságnak meg kell könnyítenie az eljárást azáltal, hogy a tagállami kérést haladéktalanul továbbítja a bejelentő/kérelmező részére, amelyre a bejelentőnek/kérelmezőnek egy meghatározott határidőn belül válaszolnia kell. |
| --- | --- |

(8)

Lehetővé kell tenni, hogy egy adott GMO engedélyezési eljárása során valamely tagállam felkérhesse a Bizottságot arra, hogy továbbítsa a bejelentő/kérelmező részére az arra vonatkozó kérését, hogy az oly módon igazítsa ki a 2001/18/EK irányelv C. részével vagy az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban benyújtott bejelentésének/kérelmének földrajzi hatályát, hogy az adott tagállam területének egészét vagy annak egy részét kizárják a termesztés alól. A Bizottságnak meg kell könnyítenie az eljárást azáltal, hogy a tagállami kérést haladéktalanul továbbítja a bejelentő/kérelmező részére, amelyre a bejelentőnek/kérelmezőnek egy meghatározott határidőn belül válaszolnia kell.

| (9) | A bejelentés/kérelem földrajzi hatályát ennek megfelelően ki kell igazítani, amennyiben a bejelentő/kérelmező a hozzá intézett kérés Bizottság általi közlését követően a meghatározott határidőn belül kifejezetten vagy hallgatólagosan beleegyezését adta a tagállami kéréssel kapcsolatban. Amennyiben a bejelentő/kérelmező ellenzi a kérést, erről tájékoztatnia kell a Bizottságot és a tagállamokat. Mindazonáltal az, hogy a bejelentő/kérelmező megtagadja a bejelentés/kérelem földrajzi hatályának kiigazítását, nem érinti a Bizottság arra vonatkozó hatáskörét, hogy – az esettől függően – a 2001/18/EK irányelv 19. cikkével vagy az 1829/2003/EK rendelet 7. és 19. cikkével összhangban adott esetben az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) által elvégzett környezeti kockázatértékelés fényében elvégezze ezt a kiigazítást. |
| --- | --- |

(9)

A bejelentés/kérelem földrajzi hatályát ennek megfelelően ki kell igazítani, amennyiben a bejelentő/kérelmező a hozzá intézett kérés Bizottság általi közlését követően a meghatározott határidőn belül kifejezetten vagy hallgatólagosan beleegyezését adta a tagállami kéréssel kapcsolatban. Amennyiben a bejelentő/kérelmező ellenzi a kérést, erről tájékoztatnia kell a Bizottságot és a tagállamokat. Mindazonáltal az, hogy a bejelentő/kérelmező megtagadja a bejelentés/kérelem földrajzi hatályának kiigazítását, nem érinti a Bizottság arra vonatkozó hatáskörét, hogy – az esettől függően – a 2001/18/EK irányelv 19. cikkével vagy az 1829/2003/EK rendelet 7. és 19. cikkével összhangban adott esetben az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) által elvégzett környezeti kockázatértékelés fényében elvégezze ezt a kiigazítást.

| (10) | Ezenfelül és kizárólag abban az esetben, ha a bejelentő/kérelmező megtagadja az adott GMO-ra vonatkozó bejelentés/kérelem földrajzi hatályának a tagállam által kért kiigazítását, az említett tagállam számára biztosítani kell, hogy indokolt intézkedéseket fogadhasson el a szóban forgó, már engedélyezett GMO termesztésének a területe egészén vagy annak egy részén történő korlátozására vagy megtiltására a harmonizált uniós szabályok, azaz a 2001/18/EK irányelv és az 1829/2003/EK rendelet értelmében értékeltektől eltérő, az uniós joggal összhangban álló indokok alapján. Az említett indokok kapcsolódhatnak környezet- vagy agrárpolitikai célokhoz, de lehetnek más, például a városi és vidéki területrendezéshez, a földhasználathoz, a társadalmi-gazdasági hatásokhoz, az együtt-termesztéshez és a közrendhez kapcsolódó kényszerítő indokok is. Az említett intézkedések által érintett tagállam, régió vagy terület sajátos körülményeitől függően az indokokra külön-külön vagy együttesen is lehet hivatkozni. |
| --- | --- |

(10)

Ezenfelül és kizárólag abban az esetben, ha a bejelentő/kérelmező megtagadja az adott GMO-ra vonatkozó bejelentés/kérelem földrajzi hatályának a tagállam által kért kiigazítását, az említett tagállam számára biztosítani kell, hogy indokolt intézkedéseket fogadhasson el a szóban forgó, már engedélyezett GMO termesztésének a területe egészén vagy annak egy részén történő korlátozására vagy megtiltására a harmonizált uniós szabályok, azaz a 2001/18/EK irányelv és az 1829/2003/EK rendelet értelmében értékeltektől eltérő, az uniós joggal összhangban álló indokok alapján. Az említett indokok kapcsolódhatnak környezet- vagy agrárpolitikai célokhoz, de lehetnek más, például a városi és vidéki területrendezéshez, a földhasználathoz, a társadalmi-gazdasági hatásokhoz, az együtt-termesztéshez és a közrendhez kapcsolódó kényszerítő indokok is. Az említett intézkedések által érintett tagállam, régió vagy terület sajátos körülményeitől függően az indokokra külön-külön vagy együttesen is lehet hivatkozni.

| (11) | Az emberi vagy állati egészség és a környezet védelmének az Unióban megválasztott szintje lehetővé teszi, hogy az Unió egészében egységes tudományos értékelésre kerüljön sor, és ezt a helyzetet ez az irányelv nem változtathatja meg. Ennélfogva a 2001/18/EK irányelvben és az 1829/2003/EK rendeletben a kockázatértékelők és a kockázatkezelők részére biztosított hatáskörökkel való ütközések elkerülése érdekében a tagállamok csak olyan környezetpolitikai célokkal kapcsolatos indokokra hivatkozhatnak, amelyek nem ütköznek a 2001/18/EK irányelvben és az 1829/2003/EK rendeletben foglalt engedélyezési eljárások keretében értékelt egészségügyi és környezeti kockázatok – mint például az egyes természeti és tájbéli tulajdonságok, bizonyos élőhelyek és ökoszisztémák, valamint egyes ökoszisztéma-funkciók és -szolgáltatások megőrzése – értékelésével. |
| --- | --- |

(11)

Az emberi vagy állati egészség és a környezet védelmének az Unióban megválasztott szintje lehetővé teszi, hogy az Unió egészében egységes tudományos értékelésre kerüljön sor, és ezt a helyzetet ez az irányelv nem változtathatja meg. Ennélfogva a 2001/18/EK irányelvben és az 1829/2003/EK rendeletben a kockázatértékelők és a kockázatkezelők részére biztosított hatáskörökkel való ütközések elkerülése érdekében a tagállamok csak olyan környezetpolitikai célokkal kapcsolatos indokokra hivatkozhatnak, amelyek nem ütköznek a 2001/18/EK irányelvben és az 1829/2003/EK rendeletben foglalt engedélyezési eljárások keretében értékelt egészségügyi és környezeti kockázatok – mint például az egyes természeti és tájbéli tulajdonságok, bizonyos élőhelyek és ökoszisztémák, valamint egyes ökoszisztéma-funkciók és -szolgáltatások megőrzése – értékelésével.

| (12) | Indokolt a tagállamoknak arra is lehetőséget biztosítani, hogy a 2001/18/EK irányelv alapján meghozott döntéseiket olyan társadalmi-gazdasági hatásokkal összefüggő indokokra alapozhassák, amelyek a GMO-knak az érintett tagállam területén történő termesztése következtében merülhetnek fel. Jóllehet a Bizottság a 2010. július 13-i ajánlásában (17) már foglalkozott az együtt-termesztést szabályozó intézkedések kérdésével, a tagállamok számára is lehetővé kell tenni, hogy ezen irányelv alapján korlátozó vagy tiltó intézkedéseket fogadjanak el már engedélyezett GMO-knak a területük egészén vagy annak egy részén történő termesztésére vonatkozóan. A szóban forgó indokok összefügghetnek az együtt-termesztésre vonatkozó intézkedések végrehajtásának az adott földrajzi feltételek miatti kivitelezhetetlenségével vagy lehetetlenségével, azzal, hogy el kell kerülni a GMO-k más termékekben – például különleges vagy meghatározott termékekben – való előfordulását, továbbá azzal is, hogy meg kell őrizni a mezőgazdasági termelés diverzitását, vagy hogy biztosítani kell a vetőmagvak és növényi szaporítóanyagok tisztaságát. A Bizottság továbbá a géntechnológiával módosított szervezetekről szóló, 2008. december 5-i tanácsi következtetésekben megfogalmazott kérésnek megfelelően jelentést nyújtott be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a GMO-k termesztésének társadalmi-gazdasági következményeiről. E jelentés megállapításai értékes információval szolgálhatnak azon tagállamok számára, amelyek ezen irányelv alapján döntések meghozatalát mérlegelik. |
| --- | --- |

(12)

Indokolt a tagállamoknak arra is lehetőséget biztosítani, hogy a 2001/18/EK irányelv alapján meghozott döntéseiket olyan társadalmi-gazdasági hatásokkal összefüggő indokokra alapozhassák, amelyek a GMO-knak az érintett tagállam területén történő termesztése következtében merülhetnek fel. Jóllehet a Bizottság a 2010. július 13-i ajánlásában (17) már foglalkozott az együtt-termesztést szabályozó intézkedések kérdésével, a tagállamok számára is lehetővé kell tenni, hogy ezen irányelv alapján korlátozó vagy tiltó intézkedéseket fogadjanak el már engedélyezett GMO-knak a területük egészén vagy annak egy részén történő termesztésére vonatkozóan. A szóban forgó indokok összefügghetnek az együtt-termesztésre vonatkozó intézkedések végrehajtásának az adott földrajzi feltételek miatti kivitelezhetetlenségével vagy lehetetlenségével, azzal, hogy el kell kerülni a GMO-k más termékekben – például különleges vagy meghatározott termékekben – való előfordulását, továbbá azzal is, hogy meg kell őrizni a mezőgazdasági termelés diverzitását, vagy hogy biztosítani kell a vetőmagvak és növényi szaporítóanyagok tisztaságát. A Bizottság továbbá a géntechnológiával módosított szervezetekről szóló, 2008. december 5-i tanácsi következtetésekben megfogalmazott kérésnek megfelelően jelentést nyújtott be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a GMO-k termesztésének társadalmi-gazdasági következményeiről. E jelentés megállapításai értékes információval szolgálhatnak azon tagállamok számára, amelyek ezen irányelv alapján döntések meghozatalát mérlegelik.

| (13) | Az ezen irányelv alapján elfogadott korlátozásoknak vagy tilalmaknak a termesztésre, nem pedig a géntechnológiával módosított vetőmagvak és növényi szaporítóanyagok termékként vagy termékekben, valamint terméseikből készült termékként történő, szabad forgalmára és behozatalára kell vonatkozniuk, továbbá összhangban kell lenniük a Szerződésekkel, különösen a belföldi és nem belföldi termékek közötti megkülönböztetésmentesség elvével, az arányosság elvével, valamint az EUMSZ 34. és 36. cikkével és 216. cikkének (2) bekezdésével. |
| --- | --- |

(13)

Az ezen irányelv alapján elfogadott korlátozásoknak vagy tilalmaknak a termesztésre, nem pedig a géntechnológiával módosított vetőmagvak és növényi szaporítóanyagok termékként vagy termékekben, valamint terméseikből készült termékként történő, szabad forgalmára és behozatalára kell vonatkozniuk, továbbá összhangban kell lenniük a Szerződésekkel, különösen a belföldi és nem belföldi termékek közötti megkülönböztetésmentesség elvével, az arányosság elvével, valamint az EUMSZ 34. és 36. cikkével és 216. cikkének (2) bekezdésével.

| (14) | Az ezen irányelv alapján elfogadott tagállami intézkedéseket uniós szinten ellenőrzési és tájékoztatási eljárásnak kell alávetni. Az uniós ellenőrzés és tájékoztatás szintjére figyelemmel nem szükséges ezen felül előírni a 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) alkalmazását. A tagállamok az uniós engedély hatálybalépésének napjától, és legfeljebb a hozzájárulás/engedély megadásának időpontjától számított két éven belül korlátozhatják vagy tilthatják meg egy adott GMO-nak a területük egészén vagy annak egy részén történő termesztését, feltéve, hogy a meghatározott várakozási időszak, amelynek során a Bizottságnak módjában állt a javasolt intézkedésekkel kapcsolatban észrevételt tenni, már letelt. |
| --- | --- |

(14)

Az ezen irányelv alapján elfogadott tagállami intézkedéseket uniós szinten ellenőrzési és tájékoztatási eljárásnak kell alávetni. Az uniós ellenőrzés és tájékoztatás szintjére figyelemmel nem szükséges ezen felül előírni a 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) alkalmazását. A tagállamok az uniós engedély hatálybalépésének napjától, és legfeljebb a hozzájárulás/engedély megadásának időpontjától számított két éven belül korlátozhatják vagy tilthatják meg egy adott GMO-nak a területük egészén vagy annak egy részén történő termesztését, feltéve, hogy a meghatározott várakozási időszak, amelynek során a Bizottságnak módjában állt a javasolt intézkedésekkel kapcsolatban észrevételt tenni, már letelt.

| (15) | A területük egészén vagy annak egy részén történő GMO-termesztés korlátozására vagy tilalmára vonatkozó tagállami döntések nem akadályozhatják a biotechnológiai kutatásokat, feltéve, hogy az ilyen jellegű kutatások során minden szükséges biztonsági előírást tiszteletben tartanak. |
| --- | --- |

(15)

A területük egészén vagy annak egy részén történő GMO-termesztés korlátozására vagy tilalmára vonatkozó tagállami döntések nem akadályozhatják a biotechnológiai kutatásokat, feltéve, hogy az ilyen jellegű kutatások során minden szükséges biztonsági előírást tiszteletben tartanak.

| (16) | Amennyiben új és objektív körülmények indokolttá teszik egy adott GMO-ra vonatkozó hozzájárulás/engedély földrajzi hatályának kiigazítását, de a hozzájárulás/engedély megadásának időpontjától számított két évnél semmilyen esetben sem korábban, a tagállamoknak lehetőséget biztosítani arra, hogy a Bizottságon keresztül kérjék a hozzájárulás/engedély jogosultját a földrajzi hatály kiigazítására. Amennyiben a hozzájárulás/engedély jogosultja nem adja kifejezett vagy hallgatólagos beleegyezését, a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az adott GMO termesztésének korlátozására vagy tiltására vonatkozóan indokolt intézkedéseket fogadjanak el. Az érintett tagállamnak az intézkedések tervezetét elfogadásuk előtt legalább 75 nappal közölnie kell a Bizottsággal, hogy az észrevételt tehessen, és az említett időszak során a tagállamnak tartózkodnia kell a szóban forgó intézkedések elfogadásától és végrehajtásától. A meghatározott várakozási időszak leteltét követően a tagállam az intézkedéseket elfogadhatja akár az eredetileg javasolt, akár a Bizottság észrevételeinek figyelembevételével módosított formában. |
| --- | --- |

(16)

Amennyiben új és objektív körülmények indokolttá teszik egy adott GMO-ra vonatkozó hozzájárulás/engedély földrajzi hatályának kiigazítását, de a hozzájárulás/engedély megadásának időpontjától számított két évnél semmilyen esetben sem korábban, a tagállamoknak lehetőséget biztosítani arra, hogy a Bizottságon keresztül kérjék a hozzájárulás/engedély jogosultját a földrajzi hatály kiigazítására. Amennyiben a hozzájárulás/engedély jogosultja nem adja kifejezett vagy hallgatólagos beleegyezését, a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az adott GMO termesztésének korlátozására vagy tiltására vonatkozóan indokolt intézkedéseket fogadjanak el. Az érintett tagállamnak az intézkedések tervezetét elfogadásuk előtt legalább 75 nappal közölnie kell a Bizottsággal, hogy az észrevételt tehessen, és az említett időszak során a tagállamnak tartózkodnia kell a szóban forgó intézkedések elfogadásától és végrehajtásától. A meghatározott várakozási időszak leteltét követően a tagállam az intézkedéseket elfogadhatja akár az eredetileg javasolt, akár a Bizottság észrevételeinek figyelembevételével módosított formában.

| (17) | A tagállamoknak lehetőséget biztosítani arra, hogy az illetékes hatóságtól vagy a Bizottságtól kérhessék, hogy területük egészét vagy annak részét – amelyet korábban a hozzájárulás/engedély földrajzi hatálya alól kizártak – ismét az érintett hozzájárulás/engedély földrajzi hatálya alá vonják. Ez esetben a kérést nem szükséges továbbítani a hozzájárulás/engedély jogosultjának és a beleegyezését sem kell kikérni. Az írásos hozzájárulást kibocsátó illetékes hatóságnak vagy a Bizottságnak a 2001/18/EK irányelv, illetve az 1829/2003/EK rendelet értelmében ennek megfelelően módosítania kell a hozzájárulás, illetve az engedélyezésre vonatkozó döntés földrajzi hatályát. |
| --- | --- |

(17)

A tagállamoknak lehetőséget biztosítani arra, hogy az illetékes hatóságtól vagy a Bizottságtól kérhessék, hogy területük egészét vagy annak részét – amelyet korábban a hozzájárulás/engedély földrajzi hatálya alól kizártak – ismét az érintett hozzájárulás/engedély földrajzi hatálya alá vonják. Ez esetben a kérést nem szükséges továbbítani a hozzájárulás/engedély jogosultjának és a beleegyezését sem kell kikérni. Az írásos hozzájárulást kibocsátó illetékes hatóságnak vagy a Bizottságnak a 2001/18/EK irányelv, illetve az 1829/2003/EK rendelet értelmében ennek megfelelően módosítania kell a hozzájárulás, illetve az engedélyezésre vonatkozó döntés földrajzi hatályát.

| (18) | Az, hogy az írásos hozzájárulásokat vagy engedélyezési döntéseket meghatározott területekre korlátozott földrajzi hatállyal bocsátották ki vagy fogadták el, illetve hogy egyes tagállamok ezen irányelvvel összhangban intézkedéseket fogadtak el a GMO-k termesztésének korlátozására vagy tilalmára, nem akadályozhat vagy korlátozhat más tagállamokat abban, hogy engedélyezett GMO-kat használjanak. Ezen túlmenően ez az irányelv és az annak alapján elfogadott tagállami intézkedések nem érinthetik a GMO-knak a vetőmagvak és növényi szaporítóanyagok nem géntechnológiával módosított fajtáiban való nem szándékos és véletlen előfordulása tekintetében meghatározott uniós jogi követelményeket, és nem akadályozhatják meg az e követelményeknek megfelelő fajták termesztését. |
| --- | --- |

(18)

Az, hogy az írásos hozzájárulásokat vagy engedélyezési döntéseket meghatározott területekre korlátozott földrajzi hatállyal bocsátották ki vagy fogadták el, illetve hogy egyes tagállamok ezen irányelvvel összhangban intézkedéseket fogadtak el a GMO-k termesztésének korlátozására vagy tilalmára, nem akadályozhat vagy korlátozhat más tagállamokat abban, hogy engedélyezett GMO-kat használjanak. Ezen túlmenően ez az irányelv és az annak alapján elfogadott tagállami intézkedések nem érinthetik a GMO-knak a vetőmagvak és növényi szaporítóanyagok nem géntechnológiával módosított fajtáiban való nem szándékos és véletlen előfordulása tekintetében meghatározott uniós jogi követelményeket, és nem akadályozhatják meg az e követelményeknek megfelelő fajták termesztését.

| (19) | Az 1829/2003/EK rendelet úgy rendelkezik, hogy a 2001/18/EK irányelv A. és D. részében az annak C. része alapján engedélyezett GMO-kra tett utalásokat egyben az említett rendelet alapján engedélyezett GMO-kra is alkalmazandónak kell tekinteni. Ennek megfelelően a tagállamok által a 2001/18/EK irányelvvel összhangban elfogadott intézkedéseket az 1829/2003/EK rendelet alapján engedélyezett GMO-kra is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(19)

Az 1829/2003/EK rendelet úgy rendelkezik, hogy a 2001/18/EK irányelv A. és D. részében az annak C. része alapján engedélyezett GMO-kra tett utalásokat egyben az említett rendelet alapján engedélyezett GMO-kra is alkalmazandónak kell tekinteni. Ennek megfelelően a tagállamok által a 2001/18/EK irányelvvel összhangban elfogadott intézkedéseket az 1829/2003/EK rendelet alapján engedélyezett GMO-kra is alkalmazni kell.

| (20) | Ez az irányelv nem érinti a tagállamoknak a hagyományos vetőmagvak, növényi szaporítóanyagok és a termésekből készült termékek szabad mozgásával kapcsolatos, a vonatkozó uniós jogszabályok szerinti és az EUMSZ-szel összhangban álló kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(20)

Ez az irányelv nem érinti a tagállamoknak a hagyományos vetőmagvak, növényi szaporítóanyagok és a termésekből készült termékek szabad mozgásával kapcsolatos, a vonatkozó uniós jogszabályok szerinti és az EUMSZ-szel összhangban álló kötelezettségeit.

| (21) | Az ezen irányelv célkitűzéseinek és a gazdasági szereplőknek az irányelv hatálybalépését megelőzően engedélyezett vagy már engedélyezési eljárás alatt álló GMO-kkal kapcsolatos jogos érdekeinek összeegyeztetése érdekében megfelelő átmeneti intézkedésekről kell rendelkezni. Az átmeneti intézkedéseket az is indokolja, hogy kerülni kell a verseny azzal való esetleges torzítását, hogy a meglévő engedélyek jogosultjai és a jövőbeni engedélyt kérelmezők különböző elbánásban részesülnek. A jogbiztonság érdekében annak az időtartamnak, amelynek során ilyen átmeneti intézkedések fogadhatók el, az új szabályozásra való zökkenőmentes átállás biztosításához szükséges mértékre kell korlátozódnia. Az említett átmeneti intézkedések így lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy ezen irányelv rendelkezéseit az irányelv hatálybalépését megelőzően engedélyezett vagy már engedélyezési eljárás alatt álló termékekre is alkalmazzák, feltéve, hogy ez nem érinti a vetőmagvak és növényi szaporítóanyagok engedélyezett, géntechnológiával módosított azon fajtáit, amelyeket már jogszerűen elültettek. |
| --- | --- |

(21)

Az ezen irányelv célkitűzéseinek és a gazdasági szereplőknek az irányelv hatálybalépését megelőzően engedélyezett vagy már engedélyezési eljárás alatt álló GMO-kkal kapcsolatos jogos érdekeinek összeegyeztetése érdekében megfelelő átmeneti intézkedésekről kell rendelkezni. Az átmeneti intézkedéseket az is indokolja, hogy kerülni kell a verseny azzal való esetleges torzítását, hogy a meglévő engedélyek jogosultjai és a jövőbeni engedélyt kérelmezők különböző elbánásban részesülnek. A jogbiztonság érdekében annak az időtartamnak, amelynek során ilyen átmeneti intézkedések fogadhatók el, az új szabályozásra való zökkenőmentes átállás biztosításához szükséges mértékre kell korlátozódnia. Az említett átmeneti intézkedések így lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy ezen irányelv rendelkezéseit az irányelv hatálybalépését megelőzően engedélyezett vagy már engedélyezési eljárás alatt álló termékekre is alkalmazzák, feltéve, hogy ez nem érinti a vetőmagvak és növényi szaporítóanyagok engedélyezett, géntechnológiával módosított azon fajtáit, amelyeket már jogszerűen elültettek.

| (22) | A Bizottság 2010. július 13-i ajánlása iránymutatást nyújt a tagállamoknak az együtt-termesztésre vonatkozó – többek között a határ menti területeket is érintő – intézkedések kidolgozásához. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság 2010. július 13-i ajánlása iránymutatást nyújt a tagállamoknak az együtt-termesztésre vonatkozó – többek között a határ menti területeket is érintő – intézkedések kidolgozásához.

| (23) | A 2001/18/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(23)

A 2001/18/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2001/18/EK irányelv a következő cikkekkel egészül ki:

„26b. cikk

Termesztés

(1)   Egy adott GMO engedélyezési eljárása vagy a hozzájárulás/engedély megújítása során a tagállamok a Bizottságon keresztül kérhetik a bejelentőt/kérelmezőt, hogy igazítsa ki az ezen irányelv C. részével vagy az 1829/2003/EK rendelettel összhangban benyújtott bejelentésének/kérelmének földrajzi hatályát oly módon, hogy a területük egészét vagy annak egy részét kizárják a termesztés alól. A kérést legkésőbb az ezen irányelv 14. cikkének (2) bekezdése szerinti vizsgálati jelentés továbbításának napjától vagy a Hatóságnak az 1829/2003/EK rendelet 6. cikkének (6) bekezdése és 18. cikkének (6) bekezdése szerinti véleménye kézhezvételétől számított 30 napon belül közölni kell a Bizottsággal. A Bizottság az érintett tagállam kérését haladéktalanul közli a bejelentővel/kérelmezővel és a többi tagállammal.

(2)   Amennyiben a bejelentő/kérelmező ellenzi az (1) bekezdés szerinti tagállami kérést, a kérés Bizottság általi közlésétől számított 30 napon belül tájékoztatnia kell erről a Bizottságot és a tagállamokat. Amennyiben a bejelentő/kérelmező kifejezett vagy hallgatólagos beleegyezését adja, a bejelentés/kérelem földrajzi hatályának kiigazítását az írásos hozzájáruláson vagy engedélyen megfelelően el kell végezni.

Az ezen irányelv alapján kibocsátott írásos hozzájárulásnak és adott esetben a 19. cikkel összhangban meghozott döntésnek, valamint az 1829/2003/EK rendelet 7. és 19. cikke szerint elfogadott engedélyezési döntésnek már a bejelentésnek/kérelemnek a bejelentő/kérelmező által kifejezetten vagy hallgatólagosan elfogadott, kiigazított földrajzi hatályán kell alapulnia.

(3)   Amennyiben a bejelentő/kérelmező ellenzi a bejelentése/kérelme földrajzi hatályának az e cikk (1) bekezdésével összhangban benyújtott tagállami kérésnek megfelelő kiigazítását, az adott tagállam intézkedéseket fogadhat el, amelyekkel korlátozza vagy megtiltja a szóban forgó, az ezen irányelv C. részével vagy az 1829/2003/EK rendelettel összhangban engedélyezett GMO termesztését területe egészén vagy annak egy részén, feltéve, hogy az említett intézkedések összhangban vannak az uniós joggal, indokoltak, arányosak és megkülönböztetéstől mentesek, és ezenfelül olyan kényszerítő indokokon alapulnak, amelyek a következőkhöz kapcsolódnak:

| a) | az ezen irányelv és az 1829/2003/EK rendelet szerint értékelt tényezőktől eltérő környezetpolitikai célok; |
| --- | --- |

a)

az ezen irányelv és az 1829/2003/EK rendelet szerint értékelt tényezőktől eltérő környezetpolitikai célok;

| b) | városi és vidéki területrendezés; |
| --- | --- |

b)

városi és vidéki területrendezés;

| c) | földhasználat; |
| --- | --- |

c)

földhasználat;

| d) | társadalmi-gazdasági hatások; |
| --- | --- |

d)

társadalmi-gazdasági hatások;

| e) | a GMO-k más termékekben való előfordulásának elkerülése a 26a. cikk sérelme nélkül; |
| --- | --- |

e)

a GMO-k más termékekben való előfordulásának elkerülése a 26a. cikk sérelme nélkül;

| f) | agrárpolitikai célok; |
| --- | --- |

f)

agrárpolitikai célok;

| g) | közrend. |
| --- | --- |

g)

közrend.

Az említett intézkedések által érintett tagállam, régió vagy terület sajátos körülményeitől függően az indokokra külön-külön vagy együttesen is lehet hivatkozni – a g) pontban szereplő indok kivételével, amelyre önállóan nem lehet hivatkozni –, az intézkedések azonban semmilyen esetben sem állhatnak összeütközésben az ezen irányelv vagy az 1829/2003/EK rendelet szerint végzett környezeti kockázatértékeléssel.

(4)   Az a tagállam, amely az e cikk (3) bekezdése szerint intézkedéseket kíván elfogadni, az intézkedések tervezetéről és a hivatkozott megfelelő indokokról előzetesen tájékoztatja a Bizottságot. Erre a tájékoztatásra azt megelőzően kerülhet sor, hogy az adott GMO-nak az ezen irányelv C. része vagy az 1829/2003/EK rendelet szerinti engedélyezési eljárása lezárult volna. Egy, az említett tájékoztatás időpontjától számított 75 napos időszak alatt:

| a) | az érintett tagállam tartózkodik a szóban forgó intézkedések elfogadásától és végrehajtásától, és |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállam tartózkodik a szóban forgó intézkedések elfogadásától és végrehajtásától, és

| b) | a Bizottság bármilyen, általa megfelelőnek ítélt észrevételt tehet. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság bármilyen, általa megfelelőnek ítélt észrevételt tehet.

Az első albekezdésben említett 75 napos időszak leteltét követően, és legfeljebb a hozzájárulás/engedély megadásának időpontjától számított két éven belül, az érintett tagállam elfogadhatja az intézkedéseket akár az eredetileg javasolt, akár a Bizottságtól érkezett észrevételek figyelembevételével módosított formában. Az intézkedéseket haladéktalanul közölni kell a Bizottsággal, a többi tagállammal és a bejelentővel/kérelmezővel.

(5)   Amennyiben egy adott GMO-nak az ezen irányelv vagy az 1829/2003/EK rendelet szerinti engedélyezését követően, de a hozzájárulás/engedély megadásának időpontjától számított két évnél semmilyen esetben sem korábban egy tagállam úgy véli, hogy új és objektív körülmények indokolttá teszik a hozzájárulás/engedély földrajzi hatályának kiigazítását, értelemszerűen alkalmazhatja az (1)–(4) bekezdésben foglalt eljárást, feltéve, hogy a szóban forgó intézkedések nem érintik azoknak az engedélyezett, géntechnológiával módosított vetőmagvaknak és növényi szaporítóanyagoknak a termesztését, amelyeket még az intézkedések elfogadása előtt jogszerűen elvetettek vagy elültettek.

(6)   Amennyiben egy tagállam a területének egészét vagy annak részét – amelyet a (2) bekezdés szerint korábban a hozzájárulás/engedély földrajzi hatálya alól kizártak – ismét az érintett hozzájárulás/engedély földrajzi hatálya alá kívánja vonni, ilyen irányú kérését az írásos hozzájárulást az ezen irányelv alapján kibocsátó illetékes hatósághoz vagy – ha a GMO-t az 1829/2003/EK rendelet alapján engedélyezték – a Bizottsághoz intézheti. Az esettől függően az írásos hozzájárulást kibocsátó illetékes hatóság vagy a Bizottság ennek megfelelően módosítja a hozzájárulás vagy az engedélyezési döntés földrajzi hatályát.

(7)   A GMO-kra vonatkozó hozzájárulások/engedélyek földrajzi hatályának az (5) és (6) bekezdés szerinti kiigazítása céljából és feltéve, hogy a hozzájárulás/engedély jogosultja az (5) bekezdés értelmében kifejezett vagy hallgatólagos beleegyezését adja a tagállami kéréssel kapcsolatban:

| a) | az ezen irányelv alapján engedélyezett GMO-k esetében az írásos hozzájárulást kibocsátó illetékes hatóság módosítja ennek megfelelően a hozzájárulás földrajzi hatályát, és ennek elvégzését követően tájékoztassa a Bizottságot, a tagállamokat és az engedély jogosultját; |
| --- | --- |

a)

az ezen irányelv alapján engedélyezett GMO-k esetében az írásos hozzájárulást kibocsátó illetékes hatóság módosítja ennek megfelelően a hozzájárulás földrajzi hatályát, és ennek elvégzését követően tájékoztassa a Bizottságot, a tagállamokat és az engedély jogosultját;

| b) | az 1829/2003/EK rendelet alapján engedélyezett GMO-k esetében a Bizottság módosítja ennek megfelelően az engedélyezési döntést anélkül, hogy alkalmazná az említett rendelet 35. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárást. A Bizottság erről tájékoztatja a tagállamokat és az engedély jogosultját. |
| --- | --- |

b)

az 1829/2003/EK rendelet alapján engedélyezett GMO-k esetében a Bizottság módosítja ennek megfelelően az engedélyezési döntést anélkül, hogy alkalmazná az említett rendelet 35. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárást. A Bizottság erről tájékoztatja a tagállamokat és az engedély jogosultját.

(8)   A tagállamok a (3) és (4) bekezdés szerint hozott intézkedések visszavonásáról haladéktalanul értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot.

(9)   Az e cikk alapján elfogadott intézkedések nem érinthetik az engedélyezett, termékként vagy termékekben megjelenő GMO-k szabad forgalmát.

26c. cikk

Átmeneti intézkedések

(1)   A tagállamok ...-tól/-től (19) ...-ig (20) a Bizottságon keresztül kérhetik a bejelentőt/kérelmezőt, hogy igazítsa ki az ezen irányelv vagy az 1829/2003/EK rendelet alapján ... (19) előtt benyújtott bejelentés/kérelem, illetve megadott engedély földrajzi hatályát. A Bizottság az érintett tagállam kérését haladéktalanul továbbítja a bejelentőnek/kérelmezőnek és a többi tagállamnak.

(2)   Amennyiben a kérelem még nincs elbírálva és a bejelentő/kérelmező az említett kéréshez az annak továbbításától számított 30 napon belül kifejezett vagy hallgatólagos beleegyezését adta, a bejelentés/kérelem földrajzi hatályát ennek megfelelően ki kell igazítani. Az ezen irányelv alapján kibocsátott írásos hozzájárulásnak és adott esetben a 19. cikkel összhangban meghozott döntésnek, valamint az 1829/2003/EK rendelet 7. és 19. cikke szerint elfogadott engedélyezési döntésnek már a bejelentésnek/kérelemnek a bejelentő/kérelmező által kifejezetten vagy hallgatólagosan elfogadott, kiigazított földrajzi hatályán kell alapulnia.

(3)   Amennyiben az engedélyt már megadták és az engedély jogosultja az e cikk (1) bekezdésében említett kéréshez az annak továbbításától számított 30 napon belül kifejezett vagy hallgatólagos beleegyezését adta, az engedélynek meg kell felelnie az engedély jogosultja által elfogadottaknak. Az ezen irányelv szerinti írásos hozzájárulások esetében az illetékes hatóság feladata, hogy az engedély jogosultja által kifejezetten vagy hallgatólagosan elfogadottaknak megfelelően módosítsa a hozzájárulás földrajzi hatályát, és ennek elvégzését követően tájékoztassa a Bizottságot, a tagállamokat és az engedély jogosultját. Az 1829/2003/EK rendelet szerinti engedélyek esetében pedig a Bizottság módosítja ennek megfelelően az engedélyezési döntést anélkül, hogy alkalmazná az említett rendelet 35. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárást. A Bizottság megfelelően tájékoztatja a tagállamokat és az engedély jogosultját.

(4)   Amennyiben a bejelentő/kérelmező vagy adott esetben az engedély jogosultja ellenzi a szóban forgó kérést, a 26b. cikk (3)–(9) bekezdését kell értelemszerűen alkalmazni.

(5)   E cikk nem érinti azoknak az engedélyezett, géntechnológiával módosított vetőmagvaknak és növényi szaporítóanyagoknak a termesztését, amelyeket még az adott GMO termesztésének az adott tagállamban való korlátozását vagy tilalmát megelőzően jogszerűen elvetettek vagy elültettek.

(6)   Az e cikk alapján elfogadott intézkedések nem érinthetik az engedélyezett, termékként vagy termékekben megjelenő GMO-k szabad forgalmát.

2. cikk

A Bizottság legkésőbb négy évvel ...-át/-ét (21) követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arról, hogy a tagállamok hogyan éltek az ezen irányelvben foglalt lehetőséggel, kitérve többek között arra is, hogy a rendelkezések mennyire hatékonyak annak lehetővé tétele tekintetében, hogy a tagállamok korlátozzák vagy megtiltsák a GMO-knak a területük egészén vagy annak egy részén történő termesztését, illetve a belső piac zavartalan működése tekintetében. A jelentést a Bizottság által megfelelőnek ítélt jogalkotási javaslatok is kísérhetik. A Bizottság beszámol arról is, hogy milyen eredményeket sikerült elérni a Hatóság által készített, a géntechnológiával módosított növények környezeti kockázatértékeléséről szóló, 2010. évi megerősített iránymutatás normatív jellege tekintetében.

21

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 54., 2011.2.19., 51. o.

1

(2)  HL C 104., 2011.4.2., 62. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2011. július 5-i álláspontja (HL C 33 E., 2013.2.5., 350. o.) és a Tanács 2014. július 23-i álláspontja első olvasatban. Az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. március 12-i 2001/18/EK irányelve a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 106., 2001.4.17., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK rendelete a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról (HL L 268., 2003.10.18., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 1966. június 14-i 66/401/EGK irányelve a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról (HL 125., 1966.7.11., 2298. o.).

6

(7)  A Tanács 1966. június 14-i 66/402/EGK irányelve a gabonavetőmagok forgalmazásáról (HL 125, 1966.7.11., 2309. o.).

7

(8)  A Tanács 1968. április 9-i 68/193/EGK irányelve a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról (HL L 93., 1968.4.17., 15. o.).

8

(9)  A Tanács 1998. július 20-i 98/56/EK irányelve a dísznövények szaporítóanyagainak forgalmazásáról (HL L 226., 1998.8.13., 16. o.).

9

(10)  A Tanács 1999. december 22-i 99/105/EK irányelve az erdészeti szaporítóanyagok forgalmazásáról (HL L 11., 2000.1.15., 17. o.).

10

(11)  A Tanács 2002. június 13-i 2002/53/EK irányelve a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről (HL L 193., 2002.7.20., 1. o.).

11

(12)  A Tanács 2002. június 13-i 2002/54/EK irányelve a répavetőmag forgalmazásáról (HL L 193., 2002.7.20., 12. o.).

12

(13)  A Tanács 2002. június 13-i 2002/55/EK irányelve a zöldségvetőmagok forgalmazásáról (HL L 193., 2002.7.20., 33. o.).

13

(14)  A Tanács 2002. június 13-i 2002/56/EK irányelve a vetőburgonya forgalmazásáról (HL L 193., 2002.7.20., 60. o.).

14

(15)  A Tanács 2002. június 13-i 2002/57/EK irányelve az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról (HL L 193., 2002.7.20., 74. o.).

15

(16)  A Tanács 2008. szeptember 29-i 2008/90/EK irányelve a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények forgalmazásáról (HL L 267., 2008.10.8., 8. o.).

16

(17)  A Bizottság 2010. július 13-i ajánlása a GMO-knak a hagyományos és biogazdálkodással termesztett növények közötti nem szándékos előfordulásának elkerülésére szolgáló nemzeti együtt-termesztési intézkedések kidolgozására vonatkozó iránymutatásokról (HL C 200., 2010.7.22., 1. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 1998. június 22-i 98/34/EK irányelve a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 204., 1998.7.21., 37. o.).

18

(19)  Kérjük illesszék be az st 10972/14 sz. dokumentumban szereplő irányelv hatálybalépésének dátumát.

19

(20)  Kérjük illesszék be a dátumot: 6 hónappal az st 10972/14 sz. dokumentumban szereplő irányelv hatálybalépését követően.”.

20

(21)  Kérjük illesszék be ezen irányelv hatálybalépésnek dátumát.

21

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2010. július 13-án rendeletjavaslatot fogadott el a 2001/18/EK irányelvnek a tagállamoknak a területükön történő GMO-termesztés korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról (1).

A Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. december 9-én fogadta el véleményét. A Régiók Bizottsága 2011. január 28-án fogadta el véleményét.

Az Európai Parlament első olvasatban 2011. július 5-én fogadta el az álláspontját (2).

II.   CÉL

A javaslat célja, hogy a GMO-kra vonatkozó uniós jogszabályi kereten belül olyan jogalapot biztosítson, amely a tagállamok számára lehetővé teszi, hogy korlátozzák vagy megtiltsák az uniós szinten engedélyezett GMO-k termesztését. A korlátozások vagy tilalmak hatálya kiterjedhet az adott tagállam területének akár egészére, akár csak egy részére.

III.   A TANÁCS ELSŐ OLVASATBAN ELFOGADOTT ÁLLÁSPONTJÁNAK ELEMZÉSE

| 1. | Az Európai Parlament 28 módosítást fogadott el a Bizottság javaslatára vonatkozóan. Jóllehet a Tanács bizonyos alapkérdésekben követte a módosítások általános irányvonalát (pl. a nemzeti szintű korlátozások alapjául szolgáló konkrét indokok bevezetése), a fennmaradó kérdések többségében viszont eltérő megközelítést részesített előnyben.
  Az első olvasatban elfogadott tanácsi álláspont több olyan változtatást is tartalmaz, amelyek nem szerepelnek az Európai Parlament álláspontjában.
  A Bizottság jelezte, hogy el tudja fogadni a Tanács első olvasatbeli álláspontját. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Parlament 28 módosítást fogadott el a Bizottság javaslatára vonatkozóan. Jóllehet a Tanács bizonyos alapkérdésekben követte a módosítások általános irányvonalát (pl. a nemzeti szintű korlátozások alapjául szolgáló konkrét indokok bevezetése), a fennmaradó kérdések többségében viszont eltérő megközelítést részesített előnyben.

Az első olvasatban elfogadott tanácsi álláspont több olyan változtatást is tartalmaz, amelyek nem szerepelnek az Európai Parlament álláspontjában.

A Bizottság jelezte, hogy el tudja fogadni a Tanács első olvasatbeli álláspontját.

| 2. | A Bizottsághoz hasonlóan a Tanács is azon a véleményen van, hogy a javaslat fő célja a belső piac zökkenőmentes működésének biztosítása és egyúttal annak lehetővé tétele, hogy a tagállamok maguk dönthessenek az engedélyezett GMO-k termesztéséről. Az esetleges egyéb megfontolások – mint például a környezetvédelemmel kapcsolatos szempontok – csak másodlagos jelentőségűek a fő célhoz képest. Ez az oka annak, hogy a Tanács álláspontja az EUMSZ 114. cikkén, nem pedig az EUMSZ 192. cikkén alapul.
  Bár a javaslat eredetileg rendeletre irányult, alaposabb vizsgálatot követően célszerűbbnek tűnt a jogi forma irányelvre változtatása, még ha olyan irányelvre is, amely – a szóban forgó rendelkezések nem kötelező jellegéből adódóan – nem határoz meg átültetési időszakot. A rendelet mint jogi forma akkor lett volna helyénvaló, ha a javaslat jogokat kívánt volna létrehozni és kötelezettségeket kívánt volna róni közvetlenül a gazdasági szereplőkre; ezzel szemben a javaslat mögött meghúzódó szándék (mind annak eredeti, mind a Parlament által módosított formájában) az, hogy a tagállamoknak döntési jogot biztosítson a termesztést illetően, anélkül, hogy konkrétan kötelezné őket a termesztést korlátozó döntések meghozatalára.
  A Tanács úgy vélte, hogy a belső piac működésének a lehető legkisebb mértékű megzavarása és egyúttal a GMO-k engedélyezési folyamatának megkönnyítése érdekében célszerű olyan mechanizmust meghatározni, amelyen keresztül a tagállamok egyezségre juthatnak a gazdasági szereplőkkel a korlátozásokról (a Bizottság közbeiktatásával). Egy ilyen mechanizmus várhatóan mind a gazdasági szereplők, mind a tagállamok számára a lehető legnagyobb jogbiztonságot nyújtaná. A Tanács által bevezetett új szövegrészek jórészt technikai jellegűek, és azzal az eljárással kapcsolatosak, amelyek a mechanizmus gyakorlati működőképességét hivatottak biztosítani.
  Abban az esetben, ha egy tagállam nem tud egyezségre jutni egy gazdasági szereplővel, jogosult lesz arra, hogy – bizonyos fontos feltételek megléte esetén – a termesztést korlátozó, illetve megtiltó intézkedéseket fogadjon el. Az Európai Parlamenthez hasonlóan a Tanács is helyénvalónak ítélte, hogy a szöveg tartalmazza a lehetséges indokok nem kimerítő listáját. E tekintetben a Tanács szövege és az Európai Parlament szövege között elsősorban a központi elemek és a részletesség terén áll fenn különbség. A Tanács fontosnak tartja annak biztosítását, hogy a termesztés korlátozása tekintetében hivatkozott indokok ne ütközzenek az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által végzett tudományos kockázatértékeléssel.
  A Tanács annyiban követte a Parlament álláspontját, hogy kiegészítette a szöveget az azt biztosítandó megfelelő rendelkezésekkel, hogy ne sérüljenek azoknak a mezőgazdasági termelőknek a jogos elvárásai, akik még a nemzeti szintű intézkedések elfogadását megelőzően ültettek géntechnológiával módosított növényeket. A Tanács mindazonáltal úgy vélte, hogy mivel a javaslat kizárólag a termesztésre, nem pedig a forgalomba hozatalra irányul, nem szükséges módosítani a 2001/18/EK irányelv 22. cikkét (amint azt a Parlament javasolta). Épp ellenkezőleg: a Tanács szerint fontos annak szavatolása, hogy a termesztést korlátozó intézkedések ne járjanak azzal a nem szándékolt következménnyel, hogy az engedélyezett GMO-kkal – a szaporítóanyagokat is beleértve – való kereskedés jogellenessé válik.
  Ezen túlmenően, a géntechnológiával módosított növények és a hagyományos és a biogazdálkodás együttes jelenléte tekintetében a szöveg egy új preambulumbekezdéssel egészült ki, amely tükrözi az e téren elfogadott legfrissebb bizottsági ajánlást. Ez iránymutatást nyújt a tagállamok számára annak céljából, hogy kiküszöböljék a GMO-k egyéb termékekben való nem szándékos előfordulását a területükön, illetve a határ menti területeken.
  Tekintettel arra, hogy a javaslat végleges elfogadásának időpontjában valószínűleg lesznek folyamatban lévő engedélyezési eljárások, a Tanács szükségesnek tartotta a szövegnek a megfelelő átmeneti rendelkezésekkel való kiegészítését.
  Végezetül, a Tanács nem tartotta helyénvalónak a pénzügyi felelősségre vonatkozó rendszer kialakítására irányuló kötelezettség előírását, mindenekelőtt mivel nem állnak rendelkezésre információk sem a rendszerrel járó lehetséges költségekről és adminisztratív terhekről, sem annak egyéb lehetséges – többek között a tagállamok magánjogi rendszereit érintő – következményeiről. |
| --- | --- |

2.

A Bizottsághoz hasonlóan a Tanács is azon a véleményen van, hogy a javaslat fő célja a belső piac zökkenőmentes működésének biztosítása és egyúttal annak lehetővé tétele, hogy a tagállamok maguk dönthessenek az engedélyezett GMO-k termesztéséről. Az esetleges egyéb megfontolások – mint például a környezetvédelemmel kapcsolatos szempontok – csak másodlagos jelentőségűek a fő célhoz képest. Ez az oka annak, hogy a Tanács álláspontja az EUMSZ 114. cikkén, nem pedig az EUMSZ 192. cikkén alapul.

Bár a javaslat eredetileg rendeletre irányult, alaposabb vizsgálatot követően célszerűbbnek tűnt a jogi forma irányelvre változtatása, még ha olyan irányelvre is, amely – a szóban forgó rendelkezések nem kötelező jellegéből adódóan – nem határoz meg átültetési időszakot. A rendelet mint jogi forma akkor lett volna helyénvaló, ha a javaslat jogokat kívánt volna létrehozni és kötelezettségeket kívánt volna róni közvetlenül a gazdasági szereplőkre; ezzel szemben a javaslat mögött meghúzódó szándék (mind annak eredeti, mind a Parlament által módosított formájában) az, hogy a tagállamoknak döntési jogot biztosítson a termesztést illetően, anélkül, hogy konkrétan kötelezné őket a termesztést korlátozó döntések meghozatalára.

A Tanács úgy vélte, hogy a belső piac működésének a lehető legkisebb mértékű megzavarása és egyúttal a GMO-k engedélyezési folyamatának megkönnyítése érdekében célszerű olyan mechanizmust meghatározni, amelyen keresztül a tagállamok egyezségre juthatnak a gazdasági szereplőkkel a korlátozásokról (a Bizottság közbeiktatásával). Egy ilyen mechanizmus várhatóan mind a gazdasági szereplők, mind a tagállamok számára a lehető legnagyobb jogbiztonságot nyújtaná. A Tanács által bevezetett új szövegrészek jórészt technikai jellegűek, és azzal az eljárással kapcsolatosak, amelyek a mechanizmus gyakorlati működőképességét hivatottak biztosítani.

Abban az esetben, ha egy tagállam nem tud egyezségre jutni egy gazdasági szereplővel, jogosult lesz arra, hogy – bizonyos fontos feltételek megléte esetén – a termesztést korlátozó, illetve megtiltó intézkedéseket fogadjon el. Az Európai Parlamenthez hasonlóan a Tanács is helyénvalónak ítélte, hogy a szöveg tartalmazza a lehetséges indokok nem kimerítő listáját. E tekintetben a Tanács szövege és az Európai Parlament szövege között elsősorban a központi elemek és a részletesség terén áll fenn különbség. A Tanács fontosnak tartja annak biztosítását, hogy a termesztés korlátozása tekintetében hivatkozott indokok ne ütközzenek az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által végzett tudományos kockázatértékeléssel.

A Tanács annyiban követte a Parlament álláspontját, hogy kiegészítette a szöveget az azt biztosítandó megfelelő rendelkezésekkel, hogy ne sérüljenek azoknak a mezőgazdasági termelőknek a jogos elvárásai, akik még a nemzeti szintű intézkedések elfogadását megelőzően ültettek géntechnológiával módosított növényeket. A Tanács mindazonáltal úgy vélte, hogy mivel a javaslat kizárólag a termesztésre, nem pedig a forgalomba hozatalra irányul, nem szükséges módosítani a 2001/18/EK irányelv 22. cikkét (amint azt a Parlament javasolta). Épp ellenkezőleg: a Tanács szerint fontos annak szavatolása, hogy a termesztést korlátozó intézkedések ne járjanak azzal a nem szándékolt következménnyel, hogy az engedélyezett GMO-kkal – a szaporítóanyagokat is beleértve – való kereskedés jogellenessé válik.

Ezen túlmenően, a géntechnológiával módosított növények és a hagyományos és a biogazdálkodás együttes jelenléte tekintetében a szöveg egy új preambulumbekezdéssel egészült ki, amely tükrözi az e téren elfogadott legfrissebb bizottsági ajánlást. Ez iránymutatást nyújt a tagállamok számára annak céljából, hogy kiküszöböljék a GMO-k egyéb termékekben való nem szándékos előfordulását a területükön, illetve a határ menti területeken.

Tekintettel arra, hogy a javaslat végleges elfogadásának időpontjában valószínűleg lesznek folyamatban lévő engedélyezési eljárások, a Tanács szükségesnek tartotta a szövegnek a megfelelő átmeneti rendelkezésekkel való kiegészítését.

Végezetül, a Tanács nem tartotta helyénvalónak a pénzügyi felelősségre vonatkozó rendszer kialakítására irányuló kötelezettség előírását, mindenekelőtt mivel nem állnak rendelkezésre információk sem a rendszerrel járó lehetséges költségekről és adminisztratív terhekről, sem annak egyéb lehetséges – többek között a tagállamok magánjogi rendszereit érintő – következményeiről.

IV.   ÖSSZEGZÉS

Amellett, hogy a Tanács tisztában van azzal, hogy az Európai Parlamentétől eltérő megközelítést követett, a két intézmény általános irányvonala nagy átfedést mutat. Ennélfogva a Tanács az irányelv mielőbbi elfogadásának céljával várakozással tekint az Európai Parlamenttel a második olvasatban folytatandó konstruktív megbeszélések elé.

---

(1)  12371/10 ADD 1 – COM(2010) 375 végleges.

(2)  11037/11.

---