# Jurnalul Oficial L 64/7 ma

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 64 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 517 martie 2008 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 64

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 517 martie 2008

---

| Cuprins | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2008/163/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 20 decembrie 2007 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la siguranța în tunelurile feroviare din sistemul feroviar transeuropean convențional și de mare viteză
  [notificată cu numărul C(2007) 6450]


   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2008/164/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 21 decembrie 2007 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la persoane cu mobilitate redusă din sistemul feroviar transeuropean convențional și de mare viteză
  [notificată cu numărul C(2007) 6633]


   (
  1
  ) | 72 |

Cuprins

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

Pagina

DECIZII

Comisie

2008/163/CE

*

Decizia Comisiei din 20 decembrie 2007 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la siguranța în tunelurile feroviare din sistemul feroviar transeuropean convențional și de mare viteză
  [notificată cu numărul C(2007) 6450]


   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 6450]

(
  1

1

2008/164/CE

*

Decizia Comisiei din 21 decembrie 2007 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la persoane cu mobilitate redusă din sistemul feroviar transeuropean convențional și de mare viteză
  [notificată cu numărul C(2007) 6633]


   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 6633]

(
  1

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 7.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 64/1

---

DECIZIA COMISIEI

din 20 decembrie 2007

privind specificaţia tehnică de interoperabilitate referitoare la „siguranţa în tunelurile feroviare” din sistemul feroviar transeuropean convenţional şi de mare viteză

[notificată cu numărul C(2007) 6450]

(Text cu relevanţă pentru SEE)

(2008/163/CE)

COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,

Având în vedere Directiva 2001/16/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 19 martie 2001 privind interoperabilitatea sistemului feroviar convenţional (1), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere Directiva 96/48/CE a Consiliului din 23 iulie 1996 privind interoperabilitatea sistemului feroviar de mare viteză (2), în special articolul 6 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE şi cu articolul 5 alineatul (1) din Directiva 96/48/CE, fiecare subsistem este reglementat de o STI (specificaţie tehnică de interoperabilitate). Dacă este cazul, un subsistem poate fi reglementat de mai multe STI, iar o STI poate să reglementeze mai multe subsisteme. Decizia de elaborare sau/şi revizuire a unei STI şi selectarea domeniului său tehnic şi geografic de aplicare necesită un mandat în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE şi cu articolul 6 alineatul (1) din 96/48/CE. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE şi cu articolul 5 alineatul (1) din Directiva 96/48/CE, fiecare subsistem este reglementat de o STI (specificaţie tehnică de interoperabilitate). Dacă este cazul, un subsistem poate fi reglementat de mai multe STI, iar o STI poate să reglementeze mai multe subsisteme. Decizia de elaborare sau/şi revizuire a unei STI şi selectarea domeniului său tehnic şi geografic de aplicare necesită un mandat în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE şi cu articolul 6 alineatul (1) din 96/48/CE.

| (2) | Primul pas în stabilirea unei STI noi este elaborarea unui proiect de STI de către Asociaţia Europeană pentru Interoperabilitate Feroviară (AEIF), care a fost desemnată organism reprezentativ comun. |
| --- | --- |

(2)

Primul pas în stabilirea unei STI noi este elaborarea unui proiect de STI de către Asociaţia Europeană pentru Interoperabilitate Feroviară (AEIF), care a fost desemnată organism reprezentativ comun.

| (3) | AEIF a primit sarcina de a elabora un proiect de STI pentru „siguranţa în tunelurile feroviare” în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE. |
| --- | --- |

(3)

AEIF a primit sarcina de a elabora un proiect de STI pentru „siguranţa în tunelurile feroviare” în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE.

| (4) | Proiectul de STI a fost examinat de comitetul instituit prin Directiva 96/48/CE privind interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean de mare viteză şi menţionat la articolul 21 din Directiva 2001/16/CE. |
| --- | --- |

(4)

Proiectul de STI a fost examinat de comitetul instituit prin Directiva 96/48/CE privind interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean de mare viteză şi menţionat la articolul 21 din Directiva 2001/16/CE.

| (5) | Directivele 2001/16/CE şi 96/48/CE şi STI se aplică în cazul reînnoirii, dar nu şi înlocuirilor în cadrul procesului de întreţinere. Cu toate acestea, statele membre sunt invitate să aplice STI înlocuirilor în cadrul procesului de întreţinere, atunci când acest lucru este posibil şi justificat de amploarea lucrărilor de întreţinere. |
| --- | --- |

(5)

Directivele 2001/16/CE şi 96/48/CE şi STI se aplică în cazul reînnoirii, dar nu şi înlocuirilor în cadrul procesului de întreţinere. Cu toate acestea, statele membre sunt invitate să aplice STI înlocuirilor în cadrul procesului de întreţinere, atunci când acest lucru este posibil şi justificat de amploarea lucrărilor de întreţinere.

| (6) | În versiunea sa actuală, STI nu tratează în mod exhaustiv toate aspectele privind cerinţele esenţiale. În conformitate cu articolul 17 din Directiva 2001/16/CE şi cu articolul 17 din Directiva 96/48/CE, aspectele tehnice care nu sunt reglementate sunt clasificate drept „Puncte deschise” în anexa C la această STI. |
| --- | --- |

(6)

În versiunea sa actuală, STI nu tratează în mod exhaustiv toate aspectele privind cerinţele esenţiale. În conformitate cu articolul 17 din Directiva 2001/16/CE şi cu articolul 17 din Directiva 96/48/CE, aspectele tehnice care nu sunt reglementate sunt clasificate drept „Puncte deschise” în anexa C la această STI.

| (7) | În conformitate cu articolul 17 din Directiva 2001/16/CE şi cu articolul 17 din directiva 96/48/CE, fiecare stat membru trebuie să informeze celelalte state membre şi Comisia în legătură cu normele tehnice naţionale relevante utilizate pentru punerea în aplicare a cerinţelor esenţiale privind aceste „puncte deschise”, precum şi în legătură cu organismele desemnate de statul respectiv pentru efectuarea procedurii de evaluare a conformităţii sau a caracterului adecvat pentru utilizare, cât şi pentru îndeplinirea procedurii utilizate pentru verificarea interoperabilităţii subsistemelor, în înţelesul articolului 16 alineatul (2) din Directiva 2001/16/CE. În acest sens, statele membre aplică, în măsura posibilităţilor, principiile şi criteriile prevăzute de Directivele 2001/16/CE şi 96/48/CE. În măsura posibilităţilor, statele membre trebuie să apeleze la organismele notificate în temeiul articolului 20 din Directiva 2001/16/CE şi al articolului 20 din Directiva 96/48/CE. Comisia trebuie să efectueze o analiză a informaţiilor transmise de statele membre privind normele de drept intern, procedurile, organismele responsabile de punerea în aplicare a procedurilor şi durata acestor proceduri şi, după caz, trebuie să discute cu comitetul despre necesitatea adoptării unor măsuri. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 17 din Directiva 2001/16/CE şi cu articolul 17 din directiva 96/48/CE, fiecare stat membru trebuie să informeze celelalte state membre şi Comisia în legătură cu normele tehnice naţionale relevante utilizate pentru punerea în aplicare a cerinţelor esenţiale privind aceste „puncte deschise”, precum şi în legătură cu organismele desemnate de statul respectiv pentru efectuarea procedurii de evaluare a conformităţii sau a caracterului adecvat pentru utilizare, cât şi pentru îndeplinirea procedurii utilizate pentru verificarea interoperabilităţii subsistemelor, în înţelesul articolului 16 alineatul (2) din Directiva 2001/16/CE. În acest sens, statele membre aplică, în măsura posibilităţilor, principiile şi criteriile prevăzute de Directivele 2001/16/CE şi 96/48/CE. În măsura posibilităţilor, statele membre trebuie să apeleze la organismele notificate în temeiul articolului 20 din Directiva 2001/16/CE şi al articolului 20 din Directiva 96/48/CE. Comisia trebuie să efectueze o analiză a informaţiilor transmise de statele membre privind normele de drept intern, procedurile, organismele responsabile de punerea în aplicare a procedurilor şi durata acestor proceduri şi, după caz, trebuie să discute cu comitetul despre necesitatea adoptării unor măsuri.

| (8) | STI în cauză nu impune utilizarea unor tehnologii sau a unor soluţii tehnice specifice, cu excepţia cazului în care acest lucru este strict necesar pentru interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean convenţional. |
| --- | --- |

(8)

STI în cauză nu impune utilizarea unor tehnologii sau a unor soluţii tehnice specifice, cu excepţia cazului în care acest lucru este strict necesar pentru interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean convenţional.

| (9) | La baza prezentei STI stau cele mai bune cunoştinţe de specialitate disponibile în momentul pregătirii proiectului acesteia. Evoluţia cerinţelor tehnologice, de exploatare, de siguranţă sau sociale poate impune modificarea sau completarea prezentei STI. După caz, se iniţiază o procedură de revizuire sau de actualizare în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Directiva 2001/16/CE sau cu articolul 6 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE. |
| --- | --- |

(9)

La baza prezentei STI stau cele mai bune cunoştinţe de specialitate disponibile în momentul pregătirii proiectului acesteia. Evoluţia cerinţelor tehnologice, de exploatare, de siguranţă sau sociale poate impune modificarea sau completarea prezentei STI. După caz, se iniţiază o procedură de revizuire sau de actualizare în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Directiva 2001/16/CE sau cu articolul 6 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE.

| (10) | Pentru stimularea inovaţiei şi pentru a lua în considerare experienţa acumulată, STI anexată trebuie să facă obiectul unei revizuiri periodice la intervale regulate. |
| --- | --- |

(10)

Pentru stimularea inovaţiei şi pentru a lua în considerare experienţa acumulată, STI anexată trebuie să facă obiectul unei revizuiri periodice la intervale regulate.

| (11) | În cazul în care se propun soluţii inovatoare, producătorul sau entitatea contractantă trebuie să declare abaterea de la secţiunea relevantă a STI. Agenţia Feroviară Europeană finalizează specificaţiile funcţionale şi de interfaţă corespunzătoare ale soluţiei şi elaborează metodele de evaluare. |
| --- | --- |

(11)

În cazul în care se propun soluţii inovatoare, producătorul sau entitatea contractantă trebuie să declare abaterea de la secţiunea relevantă a STI. Agenţia Feroviară Europeană finalizează specificaţiile funcţionale şi de interfaţă corespunzătoare ale soluţiei şi elaborează metodele de evaluare.

| (12) | În cadrul mandatului s-a solicitat ca prevenirea şi reducerea numărului accidentelor şi incidentelor în tuneluri, în special cele având la origine incendii, să facă obiectul STI „siguranţa tunelurilor feroviare”. În acest context, urmau să fie analizate toate riscurile potenţiale relevante, inclusiv cele legate de deraieri, coliziuni, incendii şi emisii de substanţe periculoase. Cu toate acestea, aceste obiective şi riscuri trebuie luate în considerare numai în măsura în care au un impact asupra subsistemelor, astfel cum este menţionat în directive şi dacă specificaţiile rezultante pot fi asociate cu cerinţele esenţiale relevante. O serie de subsisteme au fost prevăzute pentru a fi luate în considerare, în principal: infrastructură, material rulant, exploatare şi management al traficului, întreţinere, descrise în anexa II la directive. |
| --- | --- |

(12)

În cadrul mandatului s-a solicitat ca prevenirea şi reducerea numărului accidentelor şi incidentelor în tuneluri, în special cele având la origine incendii, să facă obiectul STI „siguranţa tunelurilor feroviare”. În acest context, urmau să fie analizate toate riscurile potenţiale relevante, inclusiv cele legate de deraieri, coliziuni, incendii şi emisii de substanţe periculoase. Cu toate acestea, aceste obiective şi riscuri trebuie luate în considerare numai în măsura în care au un impact asupra subsistemelor, astfel cum este menţionat în directive şi dacă specificaţiile rezultante pot fi asociate cu cerinţele esenţiale relevante. O serie de subsisteme au fost prevăzute pentru a fi luate în considerare, în principal: infrastructură, material rulant, exploatare şi management al traficului, întreţinere, descrise în anexa II la directive.

| (13) | În perioada 2000-2003, experţi în domeniul tunelurilor feroviare din cadrul Uniunii Internaţionale a Căilor Ferate şi din cadrul Comisiei Economice pentru Europa a Naţiunilor Unite (UNECE) au evaluat şi compilat cele mai bune măsuri aplicate în prezent în Europa pentru asigurarea siguranţei în tunelurile noi şi în cele existente. Experţii din partea administratorilor infrastructurii, a întreprinderilor feroviare, a producătorilor de material rulant şi oameni de ştiinţă reuniţi în cadrul grupului de lucru privind STI în perioada 2003-2005 au început selecţia prin luarea în considerare a acestor recomandări privind cele mai bune practici. La fel ca experţii din cadrul UIC şi UNECE, cei din cadrul AEIF au fost de părere că punctul forte al căilor ferate îl constituie prevenirea accidentelor. Măsurile preventive sunt în general mai rentabile decât măsurile de reducere sau salvare. O combinaţie de măsuri cu caracter preventiv şi de reducere completate cu măsuri de autosalvare şi salvare vor servi cel mai bine scopului unei siguranţe optime la costuri rezonabile. |
| --- | --- |

(13)

În perioada 2000-2003, experţi în domeniul tunelurilor feroviare din cadrul Uniunii Internaţionale a Căilor Ferate şi din cadrul Comisiei Economice pentru Europa a Naţiunilor Unite (UNECE) au evaluat şi compilat cele mai bune măsuri aplicate în prezent în Europa pentru asigurarea siguranţei în tunelurile noi şi în cele existente. Experţii din partea administratorilor infrastructurii, a întreprinderilor feroviare, a producătorilor de material rulant şi oameni de ştiinţă reuniţi în cadrul grupului de lucru privind STI în perioada 2003-2005 au început selecţia prin luarea în considerare a acestor recomandări privind cele mai bune practici. La fel ca experţii din cadrul UIC şi UNECE, cei din cadrul AEIF au fost de părere că punctul forte al căilor ferate îl constituie prevenirea accidentelor. Măsurile preventive sunt în general mai rentabile decât măsurile de reducere sau salvare. O combinaţie de măsuri cu caracter preventiv şi de reducere completate cu măsuri de autosalvare şi salvare vor servi cel mai bine scopului unei siguranţe optime la costuri rezonabile.

| (14) | Interoperabilitatea constituie obiectivul principal al Directivelor de bază 96/48/CE şi 2001/16/CE. Scopul a fost armonizarea măsurilor de siguranţă şi a normelor tehnice practicate în prezent, pentru a favoriza interoperabilitatea şi pentru a oferi o abordare similară a siguranţei şi a măsurilor de siguranţă pentru pasageri pe întreg teritoriul Europei. În plus, un tren care se conformează prezentei STI (şi STI pentru material rulant) ar trebui să fie acceptat, în general, în toate tunelurile din reţeaua transeuropeană. |
| --- | --- |

(14)

Interoperabilitatea constituie obiectivul principal al Directivelor de bază 96/48/CE şi 2001/16/CE. Scopul a fost armonizarea măsurilor de siguranţă şi a normelor tehnice practicate în prezent, pentru a favoriza interoperabilitatea şi pentru a oferi o abordare similară a siguranţei şi a măsurilor de siguranţă pentru pasageri pe întreg teritoriul Europei. În plus, un tren care se conformează prezentei STI (şi STI pentru material rulant) ar trebui să fie acceptat, în general, în toate tunelurile din reţeaua transeuropeană.

| (15) | Nivelurile de siguranţă din sistemul feroviar comunitar sunt în general ridicate, în special în comparaţie cu transportul rutier. Tunelurile sunt chiar mai sigure, din punct de vedere statistic, decât restul reţelei Este important, cu toate acestea, ca siguranţa să fie cel puţin menţinută în cursul etapei actuale de restructurare a căilor ferate, care va separa funcţiile întreprinderilor feroviare anterior integrate şi care va deplasa sectorul feroviar de la autoreglementare la reglementare publică. Aceasta este principala justificare a Directivei 2004/49/CE privind siguranţa căilor ferate comunitare şi de modificare a Directivei 95/18/CE a Consiliului privind acordarea de licenţe întreprinderilor feroviare şi a Directivei 2001/14/CE privind repartizarea capacităţilor de infrastructură feroviară şi perceperea de tarife pentru utilizarea infrastructurii feroviare şi certificarea siguranţei (Directiva privind siguranţa feroviară (3); siguranţa trebuie să fie în continuare ameliorată, în cazul în care acest lucru se poate realiza în mod rezonabil şi ţinându-se seama de competitivitatea modului de transport feroviar. |
| --- | --- |

(15)

Nivelurile de siguranţă din sistemul feroviar comunitar sunt în general ridicate, în special în comparaţie cu transportul rutier. Tunelurile sunt chiar mai sigure, din punct de vedere statistic, decât restul reţelei Este important, cu toate acestea, ca siguranţa să fie cel puţin menţinută în cursul etapei actuale de restructurare a căilor ferate, care va separa funcţiile întreprinderilor feroviare anterior integrate şi care va deplasa sectorul feroviar de la autoreglementare la reglementare publică. Aceasta este principala justificare a Directivei 2004/49/CE privind siguranţa căilor ferate comunitare şi de modificare a Directivei 95/18/CE a Consiliului privind acordarea de licenţe întreprinderilor feroviare şi a Directivei 2001/14/CE privind repartizarea capacităţilor de infrastructură feroviară şi perceperea de tarife pentru utilizarea infrastructurii feroviare şi certificarea siguranţei (Directiva privind siguranţa feroviară (3); siguranţa trebuie să fie în continuare ameliorată, în cazul în care acest lucru se poate realiza în mod rezonabil şi ţinându-se seama de competitivitatea modului de transport feroviar.

| (16) | Obiectivul prezentei STI a fost orientarea progresului tehnologic în domeniul siguranţei în tuneluri în direcţia unor măsuri armonizate şi rentabile. Acestea trebuie să fie practicabile într-un mod rezonabil în întreaga Europă. |
| --- | --- |

(16)

Obiectivul prezentei STI a fost orientarea progresului tehnologic în domeniul siguranţei în tuneluri în direcţia unor măsuri armonizate şi rentabile. Acestea trebuie să fie practicabile într-un mod rezonabil în întreaga Europă.

| (17) | Prezenta STI se aplică tunelurilor din zonele rurale, cu un volum mic al traficului, ca şi celor din centrul zonelor urbane, cu un număr mare de trenuri şi pasageri. Prezenta STI prescrie numai cerinţele minime: conformitatea cu STI nu constituie în sine o garanţie de punere în funcţiune şi exploatare în siguranţă. Toate părţile implicate în activitatea privind siguranţa trebuie să coopereze pentru a se atinge nivelul de siguranţă adecvat pentru tunelul în cauză, în conformitate cu prevederile prezentei STI şi ale directivelor privind interoperabilitatea. Statele membre sunt invitate să verifice, de fiecare dată când deschid un nou tunel, sau cînd trenuri interoperabile se deplasează prin tuneluri existente, dacă condiţiile locale (inclusiv tipul şi densitatea traficului) necesită măsuri suplimentare celor specificate în prezenta STI. Statele membre pot face acest lucru prin intermediul unei analize de risc sau orice altă metodologie de ultimă oră. Aceste verificări fac de asemenea parte din procesele de certificare şi autorizare de siguranţă menţionate în articolele 10 şi 11 din Directiva privind siguranţa feroviară. |
| --- | --- |

(17)

Prezenta STI se aplică tunelurilor din zonele rurale, cu un volum mic al traficului, ca şi celor din centrul zonelor urbane, cu un număr mare de trenuri şi pasageri. Prezenta STI prescrie numai cerinţele minime: conformitatea cu STI nu constituie în sine o garanţie de punere în funcţiune şi exploatare în siguranţă. Toate părţile implicate în activitatea privind siguranţa trebuie să coopereze pentru a se atinge nivelul de siguranţă adecvat pentru tunelul în cauză, în conformitate cu prevederile prezentei STI şi ale directivelor privind interoperabilitatea. Statele membre sunt invitate să verifice, de fiecare dată când deschid un nou tunel, sau cînd trenuri interoperabile se deplasează prin tuneluri existente, dacă condiţiile locale (inclusiv tipul şi densitatea traficului) necesită măsuri suplimentare celor specificate în prezenta STI. Statele membre pot face acest lucru prin intermediul unei analize de risc sau orice altă metodologie de ultimă oră. Aceste verificări fac de asemenea parte din procesele de certificare şi autorizare de siguranţă menţionate în articolele 10 şi 11 din Directiva privind siguranţa feroviară.

| (18) | Unele state membre au aplicat deja măsuri de siguranţă care necesită un nivel mai mare de siguranţă decât cel mandatat de prezenta STI. Asemenea norme deja existente vor fi analizate în contextul articolului 8 din Directiva privind siguranţa feroviară. În plus, în conformitate cu articolul 4 din aceeaşi directivă, statele membre se asigură că siguranţa căilor ferate este în general menţinută şi, când este rezonabil din punct de vedere practic, îmbunătăţită în mod continuu, ţinând seama de evoluţia legislaţiei comunitare şi de progresul tehnic şi ştiinţific şi acordând prioritate prevenirii accidentelor grave. |
| --- | --- |

(18)

Unele state membre au aplicat deja măsuri de siguranţă care necesită un nivel mai mare de siguranţă decât cel mandatat de prezenta STI. Asemenea norme deja existente vor fi analizate în contextul articolului 8 din Directiva privind siguranţa feroviară. În plus, în conformitate cu articolul 4 din aceeaşi directivă, statele membre se asigură că siguranţa căilor ferate este în general menţinută şi, când este rezonabil din punct de vedere practic, îmbunătăţită în mod continuu, ţinând seama de evoluţia legislaţiei comunitare şi de progresul tehnic şi ştiinţific şi acordând prioritate prevenirii accidentelor grave.

| (19) | Statele membre pot cere măsuri mai stringente pentru situaţii specifice, atât timp cât aceste măsuri nu afectează interoperabilitatea. Articolul 8 din Directiva privind siguranţa feroviară şi clauza 1.1.6 din prezenta STI permit această posibilitate. Astfel de cerinţe superioare pot avea ca temei o analiză de scenariu şi o analiză de risc şi se pot referi la subsistemele „infrastructură”, „energie” şi „exploatare”. Se aşteaptă ca statele membre să analizeze astfel de cerinţe superioare, având în vedere viabilitatea economică a căilor ferate şi după consultarea administratorilor infrastructurii în cauză, a întreprinderilor feroviare şi a serviciilor de salvare implicate. |
| --- | --- |

(19)

Statele membre pot cere măsuri mai stringente pentru situaţii specifice, atât timp cât aceste măsuri nu afectează interoperabilitatea. Articolul 8 din Directiva privind siguranţa feroviară şi clauza 1.1.6 din prezenta STI permit această posibilitate. Astfel de cerinţe superioare pot avea ca temei o analiză de scenariu şi o analiză de risc şi se pot referi la subsistemele „infrastructură”, „energie” şi „exploatare”. Se aşteaptă ca statele membre să analizeze astfel de cerinţe superioare, având în vedere viabilitatea economică a căilor ferate şi după consultarea administratorilor infrastructurii în cauză, a întreprinderilor feroviare şi a serviciilor de salvare implicate.

| (20) | Pentru a defini măsurile care trebuie luate pentru tunel şi pentru tren, a fost definit numai un număr restrâns de tipuri de accidente. Au fost identificate măsurile relevante, iar acestea vor elimina sau reduce semnificativ riscurile implicate de aceste tipuri de accidente. Măsurile au fost elaborate în cadrul categoriilor prevenire/reducere/evacuare/salvare. Anexa D la prezenta STI arată relaţia cantitativă între tipurile de accidente şi măsuri, indicând măsurile care privesc fiecare clasă de tipuri de accidente. În consecinţă aplicarea prezentei STI nu garantează absenţa riscurilor de accidente mortale. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a defini măsurile care trebuie luate pentru tunel şi pentru tren, a fost definit numai un număr restrâns de tipuri de accidente. Au fost identificate măsurile relevante, iar acestea vor elimina sau reduce semnificativ riscurile implicate de aceste tipuri de accidente. Măsurile au fost elaborate în cadrul categoriilor prevenire/reducere/evacuare/salvare. Anexa D la prezenta STI arată relaţia cantitativă între tipurile de accidente şi măsuri, indicând măsurile care privesc fiecare clasă de tipuri de accidente. În consecinţă aplicarea prezentei STI nu garantează absenţa riscurilor de accidente mortale.

| (21) | În ceea ce priveşte rolul şi responsabilitatea serviciilor de salvare, autorităţile naţionale au competenţa definirii acestora. Măsurile specificate în prezenta STI în domeniul salvării se bazează pe ipoteza că serviciile de salvare care intervin în cazul unui accident în tunel trebuie să protejeze vieţi, nu valori materiale, ca de exemplu vehicule sau structuri. În continuare, prezenta STI specifică sarcinile preconizate ale serviciilor de salvare pentru fiecare tip de accident. |
| --- | --- |

(21)

În ceea ce priveşte rolul şi responsabilitatea serviciilor de salvare, autorităţile naţionale au competenţa definirii acestora. Măsurile specificate în prezenta STI în domeniul salvării se bazează pe ipoteza că serviciile de salvare care intervin în cazul unui accident în tunel trebuie să protejeze vieţi, nu valori materiale, ca de exemplu vehicule sau structuri. În continuare, prezenta STI specifică sarcinile preconizate ale serviciilor de salvare pentru fiecare tip de accident.

| (22) | Dispoziţiile din prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului înfiinţat în temeiul articolului 21 din Directiva 96/48/CE a Consiliului, |
| --- | --- |

(22)

Dispoziţiile din prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului înfiinţat în temeiul articolului 21 din Directiva 96/48/CE a Consiliului,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin prezenta decizie, Comisia adoptă un set de specificaţii tehnice de interoperabilitate („STI”) privind „siguranţa în tunelurile feroviare” în sistemul transeuropean convenţional menţionat la articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE şi în sistemul transeuropean de mare viteză menţionat la articolul 6 alineatul (1) din Directiva 96/48/CE.

Această STI figurează în anexa la prezenta decizie.

STI va fi integral aplicabilă sistemului feroviar transeuropean convenţional, astfel cum este definit în Anexa I la Directiva 2001/16/CE şi sistemului feroviar transeuropean de mare viteză, astfel cum este definit în Anexa I la Directiva 96/48/CE, ţinându-se seama de articolul 2 din prezenta decizie.

Articolul 2

1.   În ceea ce priveşte acele probleme clasificate ca „Puncte deschise” în anexa C la STI, condiţiile care trebuie îndeplinite pentru verificarea interoperabilităţii în sensul articolului 16 alineatul (2) din Directiva 96/48/CE şi al articolului 16 alineatul (2) din Directiva 2001/16/CE sunt normele tehnice aplicabile în vigoare în statul membru care autorizează punerea în funcţiune a subsistemelor reglementate prin prezenta decizie.

2.   Fiecare stat membru comunică celorlalte state membre şi Comisiei, în termen de şase luni de la data notificării prezentei decizii, următoarele:

| (a) | lista normelor tehnice în vigoare menţionate la alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

lista normelor tehnice în vigoare menţionate la alineatul (1);

| (b) | procedurile de evaluare a conformităţii şi de verificare care urmează să fie utilizate în ceea ce priveşte aplicarea acestor norme; |
| --- | --- |

(b)

procedurile de evaluare a conformităţii şi de verificare care urmează să fie utilizate în ceea ce priveşte aplicarea acestor norme;

| (c) | organismele desemnate pentru efectuarea acestor proceduri de evaluare a conformităţii şi de verificare. |
| --- | --- |

(c)

organismele desemnate pentru efectuarea acestor proceduri de evaluare a conformităţii şi de verificare.

Articolul 3

Prezenta decizie se aplică de la 1 iulie 2008.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 20 decembrie 2007.

Pentru Comisie

Jacques BARROT

Vicepreşedinte al Comisiei

---

(1)  JO L 110, 20.4.2001, p. 1. Directivă modificată ultima dată prin Directiva 2007/32/CE (JO L 141, 2.6.2007).

1

(2)  JO L 235, 17.9.1996, p. 6. Directivă modificată ultima dată prin Directiva 2007/32/CE.

2

(3)  JO L 164, 30.4.2004, p. 44.

3

---

ANEXA

DIRECTIVA 2001/16/CE – INTEROPERABILITATEA SISTEMULUI FEROVIAR TRANSEUROPEAN CONVENŢIONAL

DIRECTIVA 96/48/CE PRIVIND INTEROPERABILITATEA SISTEMULUI FEROVIAR TRANSEUROPEAN DE MARE VITEZĂ

PROIECT DE SPECIFICAŢIE TEHNICĂ DE INTEROPERABILITATE

Subsisteme: „Infrastructură”, „Energie”, „Exploatare şi management al traficului”, „Control-comandă şi semnalizare”, „Material rulant”

Aspect: „Siguranţa în tunelurile feroviare”

| 1. | INTRODUCERE |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Domeniul tehnic de aplicare |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Siguranţa în tunel ca parte a siguranţei generale |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Lungimea tunelului |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Categorii de siguranţă împotriva incendiului a materialului rulant pentru transportul de pasageri |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.3.1. | Materialul rulant pentru tuneluri de până la 5 km lungime |
| --- | --- |

1.1.3.1.

| 1.1.3.2. | Materialul rulant pentru toate tunelurile |
| --- | --- |

1.1.3.2.

| 1.1.3.3 | Materialul rulant din tuneluri cu staţii subterane |
| --- | --- |

1.1.3.3

| 1.1.4. | Staţii subterane |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Bunuri periculoase |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Cerinţe de siguranţă speciale în statele membre |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | Sfera de risc, riscuri care nu sunt acoperite de prezenta STI |
| --- | --- |

1.1.7.

| 1.2. | Domeniul geografic de aplicare |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Cuprinsul prezentei STI |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | DEFINIREA ASPECTULUI/DOMENIULUI DE APLICARE |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Scenariile de risc |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Accidente „fierbinţi”: incendiu, explozie urmată de incendiu, emisie de fum sau gaze toxice. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Accidente „reci”: coliziune, deraiere |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Staţionarea prelungită |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Excepţii |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.3. | Rolul serviciilor de salvare |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | CERINŢE ESENŢIALE |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Cerinţe esenţiale expuse în Directiva 2001/16CE |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Cerinţe esenţiale detaliate legate de siguranţa în tunel |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | CARACTERIZAREA SUBSISTEMULUI |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Introducere |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Specificaţii tehnice şi funcţionale ale subsistemelor |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Prezentare generală a specificaţiilor |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Subsistemul Infrastructură |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.2.1. | Instalarea de macazuri şi pasaje de nivel |
| --- | --- |

4.2.2.1.

| 4.2.2.2. | Prevenirea accesului neautorizat la ieşirile de urgenţă şi compartimentele pentru echipament |
| --- | --- |

4.2.2.2.

| 4.2.2.3. | Cerinţe de protecţie împotriva incendiului pentru structuri |
| --- | --- |

4.2.2.3.

| 4.2.2.4. | Cerinţe de siguranţă împotriva incendiului pentru materialul de construcţie |
| --- | --- |

4.2.2.4.

| 4.2.2.5. | Detectarea incendiului |
| --- | --- |

4.2.2.5.

| 4.2.2.6. | Facilităţi pentru auto-salvare, evacuare şi salvare în caz de accident |
| --- | --- |

4.2.2.6.

| 4.2.2.6.1. | Definirea zonei sigure |
| --- | --- |

4.2.2.6.1.

| 4.2.2.6.2. | Generalităţi |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

| 4.2.2.6.3. | Ieşiri de urgenţă la suprafaţă laterale şi/sau verticale |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.

| 4.2.2.6.4. | Pasaje de trecere spre alt tunel |
| --- | --- |

4.2.2.6.4.

| 4.2.2.6.5. | Soluţii tehnice alternative |
| --- | --- |

4.2.2.6.5.

| 4.2.2.7. | Căi de evacuare |
| --- | --- |

4.2.2.7.

| 4.2.2.8. | Iluminatul de urgenţă pe căile de evacuare |
| --- | --- |

4.2.2.8.

| 4.2.2.9. | Semnalizarea căilor de evacuare |
| --- | --- |

4.2.2.9.

| 4.2.2.10. | Comunicarea în caz de urgenţă |
| --- | --- |

4.2.2.10.

| 4.2.2.11. | Accesul serviciilor de salvare |
| --- | --- |

4.2.2.11.

| 4.2.2.12. | Zone de salvare din afara tunelurilor |
| --- | --- |

4.2.2.12.

| 4.2.2.13. | Alimentarea cu apă |
| --- | --- |

4.2.2.13.

| 4.2.3. | Subsistemul Energie |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.3.1. | Segmentarea liniilor sau a şinelor de contact suspendate |
| --- | --- |

4.2.3.1.

| 4.2.3.2. | Împământarea liniei suspendate sau a şinei de contact |
| --- | --- |

4.2.3.2.

| 4.2.3.3. | Alimentarea cu energie electrică |
| --- | --- |

4.2.3.3.

| 4.2.3.4. | Cerinţe pentru cablurile electrice din tuneluri |
| --- | --- |

4.2.3.4.

| 4.2.3.5. | Fiabilitatea instalaţiilor electrice |
| --- | --- |

4.2.3.5.

| 4.2.4. | Subsistemul control-comandă şi semnalizare |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.4.1. | Detectoare de axă fierbinte |
| --- | --- |

4.2.4.1.

| 4.2.5. | Subsistemul material rulant |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.5.1. | Proprietăţile materiale ale materialului rulant |
| --- | --- |

4.2.5.1.

| 4.2.5.2. | Stingătoare pentru materialele rulante pentru transportul de pasageri |
| --- | --- |

4.2.5.2.

| 4.2.5.3. | Protecţia împotriva incendiului pentru trenurile de marfă |
| --- | --- |

4.2.5.3.

| 4.2.5.3.1. | Capacitate de funcţionare |
| --- | --- |

4.2.5.3.1.

| 4.2.5.3.2. | Protecţia mecanicului |
| --- | --- |

4.2.5.3.2.

| 4.2.5.3.3. | Protecţia împotriva incendiului pentru trenuri de pasageri şi marfă sau vehicule rutiere |
| --- | --- |

4.2.5.3.3.

| 4.2.5.4. | Bariere de incendiu pentru materialele rulante de pasageri |
| --- | --- |

4.2.5.4.

| 4.2.5.5. | Măsuri suplimentare pentru capacitatea de funcţionare a materialului rulant de pasageri cu un incendiu la bord: |
| --- | --- |

4.2.5.5.

| 4.2.5.5.1. | Obiective generale şi capacitatea de funcţionare necesară trenurilor de pasageri |
| --- | --- |

4.2.5.5.1.

| 4.2.5.5.2. | Cerinţe pentru frâne |
| --- | --- |

4.2.5.5.2.

| 4.2.5.5.3. | Cerinţă privind alimentarea prin conductor subteran |
| --- | --- |

4.2.5.5.3.

| 4.2.5.6. | Detectoare de incendiu la bord |
| --- | --- |

4.2.5.6.

| 4.2.5.7. | Mijloace de comunicare în trenuri |
| --- | --- |

4.2.5.7.

| 4.2.5.8. | Suprareglarea frânei de urgenţă |
| --- | --- |

4.2.5.8.

| 4.2.5.9. | Sistemul de iluminat de urgenţă în tren |
| --- | --- |

4.2.5.9.

| 4.2.5.10. | Întreruperea aerului condiţionat în tren. |
| --- | --- |

4.2.5.10.

| 4.2.5.11. | Proiectul de evacuare al materialului rulant pentru transportul pasagerilor |
| --- | --- |

4.2.5.11.

| 4.2.5.11.1. | Ieşiri de urgenţă pentru pasageri |
| --- | --- |

4.2.5.11.1.

| 4.2.5.11.2. | Uşi de acces pentru pasageri |
| --- | --- |

4.2.5.11.2.

| 4.2.5.12. | Informarea şi accesul serviciului de salvare |
| --- | --- |

4.2.5.12.

| 4.3. | Specificaţii tehnice şi funcţionale ale interfeţelor |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Interfeţe cu Subsistemul Infrastructură |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.2.1. | Căi de evacuare |
| --- | --- |

4.3.2.1.

| 4.3.2.2. | Inspectarea stării tunelului |
| --- | --- |

4.3.2.2.

| 4.3.3. | Interfeţe cu Subsistemul Energie |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.3.1. | Întreruperea alimentării prin conductor subteran |
| --- | --- |

4.3.3.1.

| 4.3.4. | Interfeţe cu Subsistemul Control-Comandă-Semnalizare |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Interfeţe cu Subsistemul Exploatare şi Management al Traficului |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.5.1. | Plan şi exerciţii de urgenţă în tunel |
| --- | --- |

4.3.5.1.

| 4.3.5.2. | Manual de parcurs |
| --- | --- |

4.3.5.2.

| 4.3.5.3. | Dispoziţii privind siguranţa la bordul trenului şi informaţiile de urgenţă pentru călători |
| --- | --- |

4.3.5.3.

| 4.3.5.4. | Competenţa specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal |
| --- | --- |

4.3.5.4.

| 4.3.6. | Interfeţe cu Subsistemul Material rulant |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.6.1. | Proprietăţi ale materialelor pentru materialul rulant |
| --- | --- |

4.3.6.1.

| 4.3.6.2. | Specificaţiile tehnice ale altor materiale rulante |
| --- | --- |

4.3.6.2.

| 4.3.7. | Interfeţe cu Subsistemul PRM |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.7.1. | Căi de evacuare |
| --- | --- |

4.3.7.1.

| 4.4. | Norme de exploatare |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Verificarea stării trenurilor şi acţiunile corespunzătoare |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.1.1. | Înainte ca trenul să înceapă să funcţioneze |
| --- | --- |

4.4.1.1.

| 4.4.1.2. | În timp ce trenul funcţionează |
| --- | --- |

4.4.1.2.

| 4.4.1.2.1. | Echipament relevant pentru siguranţă |
| --- | --- |

4.4.1.2.1.

| 4.4.1.2.2. | Accidente de ax fierbinte |
| --- | --- |

4.4.1.2.2.

| 4.4.2. | Regulă de urgenţă |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Plan şi exerciţii de urgenţă în tunel |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.3.1. | Cuprins |
| --- | --- |

4.4.3.1.

| 4.4.3.2. | Identificare |
| --- | --- |

4.4.3.2.

| 4.4.3.3. | Exerciţii |
| --- | --- |

4.4.3.3.

| 4.4.4. | Proceduri de izolaţie şi împământare. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Manual de parcurs |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Dispoziţie privind siguranţa la bordul trenului şi informaţiile pentru pasageri |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | Coordonarea între centrele de control ale tunelului |
| --- | --- |

4.4.7.

| 4.5. | Norme de întreţinere |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Inspectarea stării tunelului |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Întreţinere materialului rulant |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.2.1. | Materialul rulant pentru transportul de pasageri |
| --- | --- |

4.5.2.1.

| 4.5.2.2. | Materialul rulant pentru transportul de marfă |
| --- | --- |

4.5.2.2.

| 4.6. | Calificările profesionale |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Competenţa specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.7. | Condiţii sanitare şi de siguranţă |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | Dispozitiv de auto-salvare |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.8. | Registrele de infrastructură şi material rulant |
| --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Registrul de infrastructură |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Registrul materialului rulant |
| --- | --- |

4.8.2.

| 5. | CONSTITUENŢII INTEROPERABILITĂŢII |
| --- | --- |

5.

| 6. | EVALUAREA CONFORAITĂŢII SAU/ŞI A FIABILITĂŢII CONSTITUENŢILOR ŞI VERIFICAREA SUBSISTEMULUI |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Elementele consititutive de interoperabilitate |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Subsisteme |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Evaluarea conformităţii (generalităţi) |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Proceduri de evaluare a conformităţii (module) |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Soluţii existente |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Soluţii inovatoare |
| --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Evaluarea întreţinerii |
| --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.6. | Evaluarea normelor de exploatare |
| --- | --- |

6.2.6.

| 6.2.7. | Cerinţe suplimentare pentru evaluarea specificaţiilor de competenţa AI |
| --- | --- |

6.2.7.

| 6.2.7.1. | Instalarea macazurilor şi pasajelor de nivel |
| --- | --- |

6.2.7.1.

| 6.2.7.2. | Prevenirea accesului neautorizat la ieşirile de urgenţă şi compartimentele pentru echipament |
| --- | --- |

6.2.7.2.

| 6.2.7.3. | Cerinţe de protecţie împotriva incendiului pentru structuri |
| --- | --- |

6.2.7.3.

| 6.2.7.4. | Facilităţi pentru auto-salvare, salvare şi evacuare în caz de accident |
| --- | --- |

6.2.7.4.

| 6.2.7.5. | Accesul şi echipamentul serviciilor de salvare |
| --- | --- |

6.2.7.5.

| 6.2.7.6. | Fiabilitatea instalaţiilor electrice |
| --- | --- |

6.2.7.6.

| 6.2.7.7. | Detectoare de ax fierbinte |
| --- | --- |

6.2.7.7.

| 6.2.8. | Cerinţe suplimentare pentru evaluarea specificaţiilor de competenţa IF |
| --- | --- |

6.2.8.

| 6.2.8.1. | Informarea şi accesul serviciilor de salvare |
| --- | --- |

6.2.8.1.

| 6.2.8.2. | Dispozitivul de auto-salvare |
| --- | --- |

6.2.8.2.

| 7. | PUNERE ÎN APLICARE |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Aplicarea prezentei STI la subsistemele ce vor fi puse în funcţiune |
| --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Materialul rulant nou construit după un model existent |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | Materiale rulante existente menite să funcţioneze în tuneluri noi |
| --- | --- |

7.1.3.

| 7.2. | Aplicarea prezentei STI la subsisteme aflate deja în stare de funcţiune |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Introducere |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Măsuri de îmbunătăţire şi reînnoire a tunelurilor mai lungi de 1 km, subsistemele INS şi ENE |
| --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.2.1. | INS |
| --- | --- |

7.2.2.1.

| 7.2.2.2. | ENE |
| --- | --- |

7.2.2.2.

| 7.2.3. | Măsuri de îmbunătăţire şi reînnoire pentru subsistemele CCS, OPE, RST |
| --- | --- |

7.2.3.

| 7.2.3.1. | CCS: nu este necesară nicio măsură |
| --- | --- |

7.2.3.1.

| 7.2.3.2. | OPE: |
| --- | --- |

7.2.3.2.

| 7.2.3.3. | RST (Material rulant pentru transportul de pasageri) |
| --- | --- |

7.2.3.3.

| 7.2.4. | Alte tuneluri existente |
| --- | --- |

7.2.4.

| 7.3. | Revizuirea STI |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Excepţii de la acordurile naţionale, bilaterale, multilaterale şi multinaţionale |
| --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Acorduri existente |
| --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Acorduri viitoare sau modificări ale acordurilor existente |
| --- | --- |

7.4.2.

| 7.5. | Cazuri specifice |
| --- | --- |

7.5.

| 7.5.1. | Introducere |
| --- | --- |

7.5.1.

| 7.5.2. | Listă de cazuri specifice |
| --- | --- |

7.5.2.

| ANEXA A – | REGISTRUL INFRASTRUCTURII |
| --- | --- |

ANEXA A –

| ANEXA B – | REGISTRUL MATERIALULUI RULANT |
| --- | --- |

ANEXA B –

| ANEXA C – | PUNCTE DESCHISE |
| --- | --- |

ANEXA C –

| ANEXA D – | RELAŢIA DINTRE TIPURI DE ACCIDENT ŞI MĂSURI |
| --- | --- |

ANEXA D –

| ANEXA E – | EVALUAREA SUBSISTEMELOR |
| --- | --- |

ANEXA E –

| ANEXA F – | MODULE PENTRU VERIFICAREA CE A SUBSISTEMELOR |
| --- | --- |

ANEXA F –

| ANEXA G – | GLOSAR |
| --- | --- |

ANEXA G –

1.   INTRODUCERE

1.1.   Domeniul tehnic de aplicare

| 1.1.1. | Siguranţa în tunel ca parte a siguranţei generale
  Prezenta STI se aplică subsistemelor noi, reînnoite sau îmbunătăţite. Ea priveşte următoarele subsisteme menţionate în anexa II la Directivele 96/48/CE şi 2001/16/CE, modificate prin Directiva 2004/50/CE: infrastructuri („INF”), energie („ENE”), control-comandă („CCS”), exploatare („OPE”) şi material rulant („RST”).
  Siguranţa în tuneluri este influenţată de măsurile de siguranţă generală a căilor ferate (cum ar semnalizarea), care nu sunt menţionate în prezenta STI. Aici sunt menţionate doar măsurile specifice proiectate pentru a reduce riscurile în tuneluri.
  Măsuri generale de siguranţă feroviară:
  Riscuri legate de simpla funcţionare a căilor ferate, cum ar fi deraierea şi coliziunea cu alte trenuri, sunt menţionate în măsurile generale de siguranţă feroviară. Influenţa mediului tunelului şi, de aici, câteva contramăsuri corespunzătoare sunt menţionate în prezenta STI în măsura în care influenţează siguranţa în tunelurile feroviare.
  Măsuri specifice pentru tuneluri:
  Scopul prezentei STI este de a elabora un set coerent de măsuri pentru infrastructură, subsistemele de energie, control-comandă şi semnalizare, material rulant şi exploatare şi management al traficului, oferind astfel un nivel optim de siguranţă în tuneluri în modul cel mai eficient din punctul de vedere al costului. Aceasta va permite libera circulaţie a trenurilor conforme prevederilor Directivelor 96/48/CE (privind liniile de mare viteză) şi 2001/16/CE (privind liniile convenţionale) în condiţiile de siguranţă armonizate pentru tunelurile feroviare din sistemul feroviar transeuropean. |
| --- | --- |

1.1.1.

Siguranţa în tunel ca parte a siguranţei generale

Prezenta STI se aplică subsistemelor noi, reînnoite sau îmbunătăţite. Ea priveşte următoarele subsisteme menţionate în anexa II la Directivele 96/48/CE şi 2001/16/CE, modificate prin Directiva 2004/50/CE: infrastructuri („INF”), energie („ENE”), control-comandă („CCS”), exploatare („OPE”) şi material rulant („RST”).

Siguranţa în tuneluri este influenţată de măsurile de siguranţă generală a căilor ferate (cum ar semnalizarea), care nu sunt menţionate în prezenta STI. Aici sunt menţionate doar măsurile specifice proiectate pentru a reduce riscurile în tuneluri.

Măsuri generale de siguranţă feroviară:

Riscuri legate de simpla funcţionare a căilor ferate, cum ar fi deraierea şi coliziunea cu alte trenuri, sunt menţionate în măsurile generale de siguranţă feroviară. Influenţa mediului tunelului şi, de aici, câteva contramăsuri corespunzătoare sunt menţionate în prezenta STI în măsura în care influenţează siguranţa în tunelurile feroviare.

Măsuri specifice pentru tuneluri:

Scopul prezentei STI este de a elabora un set coerent de măsuri pentru infrastructură, subsistemele de energie, control-comandă şi semnalizare, material rulant şi exploatare şi management al traficului, oferind astfel un nivel optim de siguranţă în tuneluri în modul cel mai eficient din punctul de vedere al costului. Aceasta va permite libera circulaţie a trenurilor conforme prevederilor Directivelor 96/48/CE (privind liniile de mare viteză) şi 2001/16/CE (privind liniile convenţionale) în condiţiile de siguranţă armonizate pentru tunelurile feroviare din sistemul feroviar transeuropean.

| 1.1.2. | Lungimea tunelului






  — | Toate specificaţiile din prezenta STI se aplică tunelurilor mai lungi de 1 km, dacă nu se specifică altfel. |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Lungimea tunelului

—

Toate specificaţiile din prezenta STI se aplică tunelurilor mai lungi de 1 km, dacă nu se specifică altfel.

| — | Tunelurile cu lungimea mai mare de 20 km necesită o investigaţie specială de siguranţă, care poate conduce la măsuri de siguranţă suplimentare care nu sunt incluse în prezenta STI, pentru a permite accesul trenurilor interoperaţionale (trenuri care respectă prevederile STI corespunzătoare) într-un mediu cu o siguranţă împotriva incendiului acceptabilă |
| --- | --- |

—

Tunelurile cu lungimea mai mare de 20 km necesită o investigaţie specială de siguranţă, care poate conduce la măsuri de siguranţă suplimentare care nu sunt incluse în prezenta STI, pentru a permite accesul trenurilor interoperaţionale (trenuri care respectă prevederile STI corespunzătoare) într-un mediu cu o siguranţă împotriva incendiului acceptabilă

| — | Tunelurile succesive NU sunt considerate ca fiind un singur tunel, dacă sunt îndeplinite următoarele două cerinţe:






  (A) | separarea lor în aer liber este mai mare de 500 m |
| --- | --- | --- |

—

Tunelurile succesive NU sunt considerate ca fiind un singur tunel, dacă sunt îndeplinite următoarele două cerinţe:

(A)

separarea lor în aer liber este mai mare de 500 m

| (B) | există o facilitate de acces/ieşire spre o zonă sigură în secţiunea deschisă |
| --- | --- |

(B)

există o facilitate de acces/ieşire spre o zonă sigură în secţiunea deschisă

| 1.1.3. | Categorii de siguranţă împotriva incendiului a materialului rulant pentru transportul de pasageri
  Materialele rulante admise în tuneluri vor aparţine următoarelor două categorii de siguranţă A şi B (următoarele definiţii sunt armonizate cu HR RST TSI 4.2.7.2.1 şi prEN45545 partea 1): |
| --- | --- |

1.1.3.

Categorii de siguranţă împotriva incendiului a materialului rulant pentru transportul de pasageri

Materialele rulante admise în tuneluri vor aparţine următoarelor două categorii de siguranţă A şi B (următoarele definiţii sunt armonizate cu HR RST TSI 4.2.7.2.1 şi prEN45545 partea 1):

| 1.1.3.1. | Materialul rulant pentru tuneluri de până la 5 km lungime
  Materialul rulant care este proiectat şi construit să funcţioneze în secţiuni subterane şi tuneluri de nu mai mult de 5 km lungime, cu evacuare laterală disponibilă este definit drept categoria A. În cazul declanşării alarmei de incendiu, trenul va continua să înainteze spre o zonă sigură (vezi definiţia din 4.2.2.6.1), aflată la nu mai mult de 4 minute distanţă, presupunând că trenul poate rula cu viteza de 80 km/h. În zona sigură, pasagerii şi personalul pot evacua trenul. Dacă nu este posibil ca trenul să înainteze, acesta va fi evacuat folosindu-se facilităţile infrastructurii din tuneluri. |
| --- | --- |

1.1.3.1.

Materialul rulant pentru tuneluri de până la 5 km lungime

Materialul rulant care este proiectat şi construit să funcţioneze în secţiuni subterane şi tuneluri de nu mai mult de 5 km lungime, cu evacuare laterală disponibilă este definit drept categoria A. În cazul declanşării alarmei de incendiu, trenul va continua să înainteze spre o zonă sigură (vezi definiţia din 4.2.2.6.1), aflată la nu mai mult de 4 minute distanţă, presupunând că trenul poate rula cu viteza de 80 km/h. În zona sigură, pasagerii şi personalul pot evacua trenul. Dacă nu este posibil ca trenul să înainteze, acesta va fi evacuat folosindu-se facilităţile infrastructurii din tuneluri.

| 1.1.3.2. | Materialul rulant pentru toate tunelurile
  Materialul rulant care este proiectat şi construit pentru a funcţiona în toate tunelurile reţelei transeuropene este definit drept categoria B. Acesta este prevăzut cu bariere de incendiu care facilitează protejarea pasagerilor şi a personalului de efectele căldurii şi fumului la bordul unui tren în flăcări timp de 15 minute. Barierele de incendiu şi măsurile suplimentare pentru capacitatea de funcţionare ar permite unor astfel de trenuri să părăsească un tunel de 20 km şi să ajungă într-o zonă sigură, presupunând că trenul poate rula cu viteza de 80 km/h. Dacă nu este posibil ca trenul să părăsească tunelul, acesta va fi evacuat folosindu-se facilităţile infrastructurii cu care este dotat tunelul. |
| --- | --- |

1.1.3.2.

Materialul rulant pentru toate tunelurile

Materialul rulant care este proiectat şi construit pentru a funcţiona în toate tunelurile reţelei transeuropene este definit drept categoria B. Acesta este prevăzut cu bariere de incendiu care facilitează protejarea pasagerilor şi a personalului de efectele căldurii şi fumului la bordul unui tren în flăcări timp de 15 minute. Barierele de incendiu şi măsurile suplimentare pentru capacitatea de funcţionare ar permite unor astfel de trenuri să părăsească un tunel de 20 km şi să ajungă într-o zonă sigură, presupunând că trenul poate rula cu viteza de 80 km/h. Dacă nu este posibil ca trenul să părăsească tunelul, acesta va fi evacuat folosindu-se facilităţile infrastructurii cu care este dotat tunelul.

| 1.1.3.3 | Materialul rulant din tuneluri cu staţii subterane
  Dacă există staţii subterane, conform definiţiei din 1.1.4, care sunt menţionate în planul de urgenţă drept locaţii pentru evacuare şi dacă distanţele dintre staţii subterane consecutive şi staţia subterană cea mai apropiată de portalul tunelului sunt mai mici de 5 km, trenurile vor îndeplini cerinţele pentru categoria A. |
| --- | --- |

1.1.3.3

Materialul rulant din tuneluri cu staţii subterane

Dacă există staţii subterane, conform definiţiei din 1.1.4, care sunt menţionate în planul de urgenţă drept locaţii pentru evacuare şi dacă distanţele dintre staţii subterane consecutive şi staţia subterană cea mai apropiată de portalul tunelului sunt mai mici de 5 km, trenurile vor îndeplini cerinţele pentru categoria A.

| 1.1.4. | Staţii subterane
  În ceea ce priveşte subsistemele feroviare, staţiile care se află în tunel vor îndeplini specificaţiile aplicabile din prezenta STI.
  În plus, porţiunile din staţie deschise pentru public vor fi în conformitate cu regulile naţionale de siguranţă împotriva incendiului.
  Dacă aceste două condiţii sunt îndeplinite, atunci staţia subterană poate fi considerată zonă sigură, după cum se menţionează în 4.2.2.6.1. |
| --- | --- |

1.1.4.

Staţii subterane

În ceea ce priveşte subsistemele feroviare, staţiile care se află în tunel vor îndeplini specificaţiile aplicabile din prezenta STI.

În plus, porţiunile din staţie deschise pentru public vor fi în conformitate cu regulile naţionale de siguranţă împotriva incendiului.

Dacă aceste două condiţii sunt îndeplinite, atunci staţia subterană poate fi considerată zonă sigură, după cum se menţionează în 4.2.2.6.1.

| 1.1.5. | Bunuri periculoase
  Măsurile generale de siguranţă privind transportul bunurilor periculoase sunt descrise în OPE TSI şi RID. În prezenta STI nu este prevăzută nicio măsură specifică pentru tuneluri. Autoritatea naţională competentă poate prescrie măsuri specifice conform clauzei 1.1.6. |
| --- | --- |

1.1.5.

Bunuri periculoase

Măsurile generale de siguranţă privind transportul bunurilor periculoase sunt descrise în OPE TSI şi RID. În prezenta STI nu este prevăzută nicio măsură specifică pentru tuneluri. Autoritatea naţională competentă poate prescrie măsuri specifice conform clauzei 1.1.6.

| 1.1.6. | Cerinţe de siguranţă speciale în statele membre
  În general, specificaţiile prezentei STI sunt cerinţe armonizate. Nivelul de siguranţă existent nu va fi redus într-o ţară după cum se stipulează în Directiva 2004/49/CE articolul 4.1. (Directiva privind Siguranţa). Statele membre pot reţine cerinţele mai stricte, atât timp cât aceste cerinţe nu împiedică funcţionarea trenurilor în conformitate cu Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE.
  Ele pot prescrie cerinţe noi şi mai stricte în acord cu Directiva 2004/49/CE (Directiva privind Siguranţa) articolul 8; astfel de cerinţe vor fi transmise Comisiei înainte de a fi introduse. Aceste cerinţe mai stricte trebuie să se bazeze pe o analiză de risc şi trebuie să fie justificate de o anumită situaţie riscantă. Ele vor fi rezultatul consultării AI şi a autorităţilor de salvare competente şi vor face obiectul unei evaluări cost-beneficiu. |
| --- | --- |

1.1.6.

Cerinţe de siguranţă speciale în statele membre

În general, specificaţiile prezentei STI sunt cerinţe armonizate. Nivelul de siguranţă existent nu va fi redus într-o ţară după cum se stipulează în Directiva 2004/49/CE articolul 4.1. (Directiva privind Siguranţa). Statele membre pot reţine cerinţele mai stricte, atât timp cât aceste cerinţe nu împiedică funcţionarea trenurilor în conformitate cu Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE.

Ele pot prescrie cerinţe noi şi mai stricte în acord cu Directiva 2004/49/CE (Directiva privind Siguranţa) articolul 8; astfel de cerinţe vor fi transmise Comisiei înainte de a fi introduse. Aceste cerinţe mai stricte trebuie să se bazeze pe o analiză de risc şi trebuie să fie justificate de o anumită situaţie riscantă. Ele vor fi rezultatul consultării AI şi a autorităţilor de salvare competente şi vor face obiectul unei evaluări cost-beneficiu.

| 1.1.7. | Sfera de risc, riscuri care nu sunt acoperite de prezenta STI
  Prezenta STI cuprinde riscuri specifice pentru siguranţa pasagerilor şi a personalului în tuneluri pentru subsistemele de mai sus.
  Riscurile care nu sunt acoperite de prezenta STI sunt următoarele:






  — | Terorismul ca act intenţionat şi premeditat care este menit să producă distrugeri inutile, rănirea şi pierdere de vieţi. |
| --- | --- | --- |

1.1.7.

Sfera de risc, riscuri care nu sunt acoperite de prezenta STI

Prezenta STI cuprinde riscuri specifice pentru siguranţa pasagerilor şi a personalului în tuneluri pentru subsistemele de mai sus.

Riscurile care nu sunt acoperite de prezenta STI sunt următoarele:

—

Terorismul ca act intenţionat şi premeditat care este menit să producă distrugeri inutile, rănirea şi pierdere de vieţi.

| — | Sănătatea şi siguranţa personalului implicat în întreţinerea instalaţiilor fixe din tuneluri. |
| --- | --- |

—

Sănătatea şi siguranţa personalului implicat în întreţinerea instalaţiilor fixe din tuneluri.

| — | Pierderi financiare datorate avarierii structurilor şi trenurilor. |
| --- | --- |

—

Pierderi financiare datorate avarierii structurilor şi trenurilor.

| — | Accesul nepermis în tunel |
| --- | --- |

—

Accesul nepermis în tunel

| — | Impactul unui tren deraiat asupra structurii tunelului: conform expertizei, impactul unui tren deraiat nu va fi suficient pentru a reduce capacitatea portantă a structurii tunelului. |
| --- | --- |

—

Impactul unui tren deraiat asupra structurii tunelului: conform expertizei, impactul unui tren deraiat nu va fi suficient pentru a reduce capacitatea portantă a structurii tunelului.

| — | Probleme de siguranţă cauzate de efectele aerodinamice datorate trecerii trenurilor nu sunt cuprinse în prezenta STI (vezi HS INS TSI) |
| --- | --- |

—

Probleme de siguranţă cauzate de efectele aerodinamice datorate trecerii trenurilor nu sunt cuprinse în prezenta STI (vezi HS INS TSI)

1.2.   Domeniul geografic de aplicare

Domeniul geografic de aplicare al prezentei STI este sistemul feroviar convenţional transeuropean după cum este descris în anexa I la Directiva 2001/16/CE şi sistemul feroviar transeuropean de mare viteză după cum este descris în anexa I la Directiva 96/48/CE.

1.3.   Cuprinsul prezentei STI

Conform articolului 5 alineatul (3) din Directiva 2001/16/CE modificată prin Directiva 2004/50/CE, prezenta STI:

| (a) | indică scopul urmărit (parte a reţelei sau a materialului rulant la care se face referire în anexa I la directivă; subsistem sau parte a subsistemului la care se face referire în anexa II ala directivă) – Capitolul 2; |
| --- | --- |

(a)

indică scopul urmărit (parte a reţelei sau a materialului rulant la care se face referire în anexa I la directivă; subsistem sau parte a subsistemului la care se face referire în anexa II ala directivă) – Capitolul 2;

| (b) | expune cerinţele esenţiale pentru fiecare subsistem vizat şi interfeţele cu alte subsisteme – Capitolul 3; |
| --- | --- |

(b)

expune cerinţele esenţiale pentru fiecare subsistem vizat şi interfeţele cu alte subsisteme – Capitolul 3;

| (c) | stabileşte specificaţiile tehnice şi funcţionale care trebuie îndeplinite de fiecare subsistem şi interfeţele cu alte subsisteme. Dacă este necesar, aceste specificaţii pot varia în funcţie de utilizarea subsistemului, de exemplu în funcţie de categoriile de linie, bornă şi/sau material rulant prevăzute în anexa I la directivă – Capitolul 4; |
| --- | --- |

(c)

stabileşte specificaţiile tehnice şi funcţionale care trebuie îndeplinite de fiecare subsistem şi interfeţele cu alte subsisteme. Dacă este necesar, aceste specificaţii pot varia în funcţie de utilizarea subsistemului, de exemplu în funcţie de categoriile de linie, bornă şi/sau material rulant prevăzute în anexa I la directivă – Capitolul 4;

| (d) | stabileşte elementele constitutive de interoperabilitate şi interfeţele care sunt cuprinse în specificaţii europene, inclusiv standarde europene, care sunt necesare pentru a realiza interoperabilitatea în sistemul feroviar convenţional transeuropean – Capitolul 5; |
| --- | --- |

(d)

stabileşte elementele constitutive de interoperabilitate şi interfeţele care sunt cuprinse în specificaţii europene, inclusiv standarde europene, care sunt necesare pentru a realiza interoperabilitatea în sistemul feroviar convenţional transeuropean – Capitolul 5;

| (e) | stabileşte, în fiecare caz luat în considerare, procedurile pentru evaluarea conformităţii sau a adecvării pentru uz. Aceasta include în mod special modulele descrise în Decizia 93/465/CEE sau, acolo unde este necesar, procedurile specifice care trebuie folosite pentru a evalua fie conformitatea, fie adecvarea pentru uz a elementelor constitutive de interoperabilitate şi pentru verificarea CE a subsistemelor – Capitolul 6; |
| --- | --- |

(e)

stabileşte, în fiecare caz luat în considerare, procedurile pentru evaluarea conformităţii sau a adecvării pentru uz. Aceasta include în mod special modulele descrise în Decizia 93/465/CEE sau, acolo unde este necesar, procedurile specifice care trebuie folosite pentru a evalua fie conformitatea, fie adecvarea pentru uz a elementelor constitutive de interoperabilitate şi pentru verificarea CE a subsistemelor – Capitolul 6;

| (f) | indică strategia de punere în practică a STI. În mod special, este necesară specificarea etapelor care trebuie realizate pentru a face o trecere treptată de la situaţia existentă la situaţia finală în care îndeplinirea STI va constitui standardul – Capitolul 7; |
| --- | --- |

(f)

indică strategia de punere în practică a STI. În mod special, este necesară specificarea etapelor care trebuie realizate pentru a face o trecere treptată de la situaţia existentă la situaţia finală în care îndeplinirea STI va constitui standardul – Capitolul 7;

| (g) | indică, pentru personalul implicat, calificările profesionale necesare pentru exploatarea subsistemului avut în vedere, ca şi pentru punerea în practică a STI – Capitolul 4. |
| --- | --- |

(g)

indică, pentru personalul implicat, calificările profesionale necesare pentru exploatarea subsistemului avut în vedere, ca şi pentru punerea în practică a STI – Capitolul 4.

Mai mult, conform articolului 5 alineatul (5), pot fi elaborate dispoziţii pentru cazuri specifice pentru fiecare STI; acestea sunt indicate în Capitolul 7.

În sfârşit, prezenta STI mai cuprinde, după cum se detaliază în Capitolul 4, normele de exploatare şi întreţinere specifice domeniului de aplicare indicate în alineatele 1.1 şi 1.2. de mai sus.

2.   DEFINIREA ASPECTULUI/DOMENIULUI DE APLICARE

2.1.   Generalităţi

STI „Siguranţa în tunelurile feroviare” cuprinde toate părţile sistemului feroviar semnificative pentru siguranţa pasagerilor şi a personalului de la bord în tuneluri în timpul funcţionării. Subsistemele implicate au fost descrise în Secţiunea 1.1 Domeniul tehnic de aplicare; tot acolo se menţionează că doar măsurile de siguranţă specifice tunelului sunt incluse în prezenta STI. Capitolul 2.2 descrie scenariile de risc în tuneluri.

Linia de apărare pentru promovarea siguranţei în tuneluri cuprinde următoarele patru straturi succesive: prevenire, reducere, evacuare şi salvare. Cea mai mare contribuţie este în zona prevenirii, urmată de reducere şi aşa mai departe. O caracteristică importantă a căilor ferate este capacitatea lor fundamentală de a preveni accidentele prin dirijarea traficului, acesta fiind controlat şi reglat prin folosirea unui sistem de semnalizare. Straturile de siguranţă se combină pentru a forma un nivel scăzut de risc rezidual.

Image

2.2.   Scenariile de risc

Prezenta STI presupune că simplele „riscuri feroviare” sunt acoperite de măsuri corespunzătoare, care rezultă în general din standardele de siguranţă aplicate în industria feroviară şi consolidate de alte STI care sunt finalizate sau care vor fi înaintate spre autorizare către Agenţia Feroviară Europeană (AFE). În orice caz, prezenta STI va lua de asemenea în considerare măsuri care ar putea elimina sau reduce dificultatea evacuării sau a operaţiunilor de salvare care urmează unui accident feroviar.

Image

S-au identificat măsuri relevante, care vor elimina sau reduce semnificativ riscurile ilustrate de aceste scenarii. Ele au fost elaborate în categoriile prevenire/reducere/evacuare/salvare; totuşi ele nu apar sub aceste titluri în prezenta STI ci sub titlurile subsistemelor implicate.

Măsurile indicate pot fi considerate drept o reacţie la următoarele trei tipuri de accidente:

| 2.2.1. | Accidente „fierbinţi”: incendiu, explozie urmată de incendiu, emisie de fum sau gaze toxice.
  Principalul pericol este incendiul. Se presupune că incendiul izbucneşte într-un tren de pasageri sau într-o staţie de alimentare şi atinge intensitatea maximă la 15 minute după aprindere. Incendiul este descoperit şi alarma se declanşează în timpul acestor prime 15 minute.
  Oricând este posibil trenul părăseşte tunelul.
  Dacă trenul opreşte, pasagerii sunt evacuaţi, îndrumaţi de echipajul trenului sau prin auto-salvare spre o zonă sigură. |
| --- | --- |

2.2.1.

Accidente „fierbinţi”: incendiu, explozie urmată de incendiu, emisie de fum sau gaze toxice.

Principalul pericol este incendiul. Se presupune că incendiul izbucneşte într-un tren de pasageri sau într-o staţie de alimentare şi atinge intensitatea maximă la 15 minute după aprindere. Incendiul este descoperit şi alarma se declanşează în timpul acestor prime 15 minute.

Oricând este posibil trenul părăseşte tunelul.

Dacă trenul opreşte, pasagerii sunt evacuaţi, îndrumaţi de echipajul trenului sau prin auto-salvare spre o zonă sigură.

| 2.2.2. | Accidente „reci”: coliziune, deraiere
  Măsurile specifice tunelului se concentrează pe facilităţile de acces/ieşire pentru a înlesni evacuarea şi intervenţia serviciilor de salvare. Diferenţa faţă de scenariile „fierbinţi” este aceea că nu există o presiune temporală datorată prezenţei unui mediu ostil creat de incendiu. |
| --- | --- |

2.2.2.

Accidente „reci”: coliziune, deraiere

Măsurile specifice tunelului se concentrează pe facilităţile de acces/ieşire pentru a înlesni evacuarea şi intervenţia serviciilor de salvare. Diferenţa faţă de scenariile „fierbinţi” este aceea că nu există o presiune temporală datorată prezenţei unui mediu ostil creat de incendiu.

| 2.2.3. | Staţionarea prelungită
  Staţionarea prelungită (o staţionare neprevăzută în tunel, fără incendiu la bord, timp de mai mult de 10 minute) nu este, în sine, o ameninţare pentru pasageri sau personal. Ea poate totuşi crea panică şi evacuare spontană, necontrolată, care expune persoanele la pericolele aflate în mediul tunelului. Vor fi luate măsuri pentru a menţine o asemenea situaţie sub control. |
| --- | --- |

2.2.3.

Staţionarea prelungită

Staţionarea prelungită (o staţionare neprevăzută în tunel, fără incendiu la bord, timp de mai mult de 10 minute) nu este, în sine, o ameninţare pentru pasageri sau personal. Ea poate totuşi crea panică şi evacuare spontană, necontrolată, care expune persoanele la pericolele aflate în mediul tunelului. Vor fi luate măsuri pentru a menţine o asemenea situaţie sub control.

| 2.2.4. | Excepţii
  Scenariile care nu au fost prevăzute sunt enumerate în secţiunea 1.1.7. |
| --- | --- |

2.2.4.

Excepţii

Scenariile care nu au fost prevăzute sunt enumerate în secţiunea 1.1.7.

2.3.   Rolul serviciilor de salvare

Descrierea rolului serviciilor de salvare intră în atribuţiile autorităţii naţionale competente. Măsurile de salvare menţionate în prezenta STI se bazează pe presupunerea că serviciile de salvare care intervin în caz de accidente în tunel vor avea ca prioritate protejarea vieţilor şi nu a valorilor materiale cum ar fi vehiculele sau structurile. Se presupune că ele vor acţiona pentru:

Într-un accident de tip „fierbinte”

| — | A încerca să salveze oamenii care nu pot ajunge în zona sigură |
| --- | --- |

—

A încerca să salveze oamenii care nu pot ajunge în zona sigură

| — | A oferi asistenţă medicală primară celor evacuaţi |
| --- | --- |

—

A oferi asistenţă medicală primară celor evacuaţi

| — | A stinge un incendiu pentru a se proteja pe ei înşişi şi oamenii surprinşi de accident |
| --- | --- |

—

A stinge un incendiu pentru a se proteja pe ei înşişi şi oamenii surprinşi de accident

| — | A conduce evacuarea din zonele sigure din tunel spre aer liber |
| --- | --- |

—

A conduce evacuarea din zonele sigure din tunel spre aer liber

Într-un accident de tip „rece”

| — | A oferi asistenţă primară persoanelor cu răni grave |
| --- | --- |

—

A oferi asistenţă primară persoanelor cu răni grave

| — | A elibera persoanele blocate |
| --- | --- |

—

A elibera persoanele blocate

| — | A evacua persoanele |
| --- | --- |

—

A evacua persoanele

În prezenta STI nu sunt incluse exigenţe privind cerinţele de timp sau performanţă. Având în vedere că accidentele în tuneluri feroviare cu pierderi multiple sunt rare, se subînţelege că ar putea exista evenimente, cu o probabilitate foarte scăzută, împotriva cărora chiar şi servicii de salvare bine echipate ar fi neputincioase, cum ar fi un incendiu major în care este implicat un tren de marfă.

Vor fi dezvoltate scenarii detaliate adaptate la condiţiile locale pentru planuri de urgenţă pentru a fi aprobate de autoritatea naţională competentă. Dacă aşteptările serviciilor de salvare exprimate în acele planuri întrec presupunerile descrise mai sus, atunci pot fi oferite măsuri suplimentare sau echipament corespunzător.

Anexa D arată relaţia calitativă între tipuri de accidente şi măsuri. În plus, Anexa D oferă o descriere completă a modului în care măsurile contribuie la cele patru straturi de apărare menţionate în 2.1: prevenire, reducere, evacuare şi salvare.

3.   CERINŢE ESENŢIALE

Acest capitol expune cerinţele esenţiale din anexa III la directiva care se aplică subsistemului, părţii subsistemului sau aspectului implicat.

Pentru fiecare dintre aceste cerinţe esenţiale, sunt furnizate detalii despre modul în care sunt luate în considerare de STI, de exemplu printr-o specificaţie tehnică sau funcţională, o normă de exploatare sau o condiţie legată de nivelul de competenţă al personalului.

3.1.   Cerinţe esenţiale expuse în directiva 2001/16/CE

Directiva 2001/16/CE modificată prin Directiva 2004/50/CE expune, în anexa III, următoarele cerinţe esenţiale de îndeplinit în sistemul convenţional transeuropean:

| — | Siguranţă |
| --- | --- |

—

Siguranţă

| — | Fiabilitate şi Disponibilitate |
| --- | --- |

—

Fiabilitate şi Disponibilitate

| — | Sănătate |
| --- | --- |

—

Sănătate

| — | Protecţia mediului |
| --- | --- |

—

Protecţia mediului

| — | Compatibilitate tehnică. |
| --- | --- |

—

Compatibilitate tehnică.

Siguranţa şi Compatibilitatea tehnică sunt considerate relevante pentru prezenta STI (Fiabilitatea şi Disponibilitatea pot fi considerate drept condiţii obligatorii pentru siguranţă şi nu trebuie diminuate ca urmare a dispoziţiilor prezentei STI. Sănătatea şi Protecţia mediului implică aceleaşi cerinţe esenţiale detaliate în anexa III la directivă).

3.2.   Cerinţe esenţiale detaliate legate de siguranţa în tunel

Cerinţele esenţiale detaliate enumerate în anexa III la Directiva 2001/16/CE modificată prin Directiva 2004/50/CE, care sunt relevante pentru siguranţa în tunel, sunt citate mai jos în caractere italice.

Secţiunea 1.1.1 din Anexa III (Generalităţi): 1.1.1. Proiectarea, construcţia sau asamblarea, întreţinerea şi supravegherea componentelor critice pentru siguranţă şi în special a elementelor implicate în circulaţia trenurilor trebuie să garanteze siguranţa la un nivel care să corespundă obiectivelor fixate pentru reţea, inclusiv pentru situaţii limită speciale.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită prin specificaţiile tehnice şi funcţionale menţionate în secţiunile 4.2 Specificaţii tehnice şi funcţionale ale subsistemelor, 4.5 Norme de întreţinere

Secţiunea 1.1.4 din Anexa III (Generalităţi): 1.1.4. Proiectarea instalaţiilor fixe şi a materialului rulant, precum şi alegerea materialelor utilizate trebuie să urmărească limitarea producerii, propagării şi efectelor focului şi fumului în caz de incendiu.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită prin specificaţiile tehnice şi funcţionale din secţiunile 4.2.2.3 Cerinţe pentru protecţia împotriva incendiului a structurilor 4.2.2.4 Cerinţe pentru protecţia împotriva incendiului a materialului de construcţie şi 4.2.5.1 Proprietăţile materiale ale materialului rulant.

Secţiunea 2.1.1 din Anexa III (Infrastructură): Trebuie luate măsuri corespunzătoare pentru a împiedica accesul sau intruziunile nedorite la instalaţiilor.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită prin specificaţiile tehnice şi funcţionale din secţiunea 4.2.2.2 Prevenirea accesului neautorizat la ieşirile de urgenţă şi compartimentele pentru echipamente.

Trebuie prevăzute dispoziţii adecvate care să ţină seama de condiţiile speciale de siguranţă în tunelurile de mare lungime.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de prezenta STI ca întreg; se aplică tunelurilor cu lungimea între 1 şi 20 km. Pentru tuneluri mai lungi de 20 km vezi 1.1.2

Secţiunea 2.2.1 din Anexa III (Energie): Funcţionarea sistemelor de alimentare cu energie nu trebuie să afecteze siguranţa trenurilor sau a persoanelor (utilizatori, personal de exploatare, riverani şi terţe părţi).

Această cerinţă esenţială este îndeplinită prin specificaţiile tehnice şi funcţionale din secţiunile 4.2.3.1 Segmentarea liniilor suspendate sau a şinelor de contact, 4.2.3.2 Împământarea liniei supendate sau a şinei de contact, 4.2.3.5 Fiabilitatea instalaţiilor electrice şi 4.2.3.4 Cerinţe pentru cablurile electrice din tuneluri

Secţiunea 2.4.1 din Anexa III (Materialul rulant) În caz de pericol, dispozitivele trebuie să permită pasagerilor să informeze mecanicul de locomotivă şi personalului însoţitor să-l contacteze.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită prin specificaţiile tehnice şi funcţionale din secţiunea 4.2.5.3 a HS RST TSI Alarma pasagerilor. Prezentul SRT TSI se referă la această cerinţă esenţială în secţiunile 4.2.5.7 Mijloace de comunicare în trenuri şi 4.2.5.8 Suprareglarea frânei de urgenţă.

Trebuie prevăzute şi semnalizate ieşiri de siguranţă.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită prin specificaţiile tehnice şi funcţionale din secţiunile 4.4.6 Asigurarea siguranţei la bordul trenului şi a informaţiilor de urgenţă pentru pasageri şi 4.2.5.11 Proiectul de evacuare pentru materialele rulante pentru transportul de pasageri.

Trebuie prevăzute dispoziţii adecvate care să ţină seama de condiţiile speciale de siguranţă în tunelurile cu lungimi marii.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită prin specificaţiile tehnice şi funcţionale din secţiunile 4.2.5.3 Protecţia împotriva incendiului pentru trenurile de marfă, 4.2.5.4 Bariere de incendiu pentru materialele rulante pentru transportul de pasageri 4.2.5.5 Măsuri suplimentare pentru capacitatea de funcţionare a materialului rulant pentru transportul de pasageri cu un incendiu la bord, 4.2.5.6 Detectoare de incendiu la bord.

La bordul trenurilor este obligatorie asigurarea unui sistem de iluminat de siguranţă cu o intensitate şi autonomie suficientă.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită prin specificaţiile tehnice şi funcţionale din secţiunea 4.2.5.9 Sistemul de iluminat de urgenţă din tren.

Trenurile trebuie să fie dotate cu un sistem de sonorizare care să permită transmiterea mesajelor către pasageri atât de către personalul de la bordul trenului cât şi de către personalul de control de la sol.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită prin specificaţiile tehnice şi funcţionale din secţiunea 4.2.5.7 Mijloace de comunicare pe trenuri.

Secţiunea 2.6.1 din Anexa III (Exploatare şi management al traficului): Realizarea coerenţei normelor de exploatare a reţelelor şi calificarea mecanicilor de locomotivă şi a personalului de bord trebuie să asigure o exploatare sigură, ţinând seama de diferite cerinţe ale serviciilor transfrontaliere şi interne.

Operaţiunile şi periodicitatea întreţinerii, formarea şi calificarea personalului de întreţinere şi al centrului de control şi sistemul de asigurare a calităţii introdus de operatorii interesaţi din centrele de control şi întreţinere trebuie să asigure un grad ridicat de siguranţă.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită prin specificaţiile tehnice şi funcţionale din secţiunile 4.4.1 Verificarea stării trenurilor şi acţiuni corespunzătoare, 4.4.2 Regulă de urgenţă, 4.4.5 Manual de parcurs, 4.4.3 Plan şi exerciţii de evacuare din tunel şi 4.6.1 Competenţa specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal.

4.   CARACTERIZAREA SUBSISTEMULUI

4.1.   Introducere

Sistemul feroviar convenţional transeuropean, la care se aplică Directiva 2001/16/CE modificată prin Directiva 2004/50/CE şi la care subsistemele sunt părţi, este un sistem integrat a cărui consecvenţă trebuie verificată. Această consecvenţă a fost verificată în legătură cu dezvoltarea specificaţiilor tehnice din prezenta STI, interfeţele lor în ceea ce priveşte sistemele în care sunt integrate şi de asemenea normele de exploatare şi întreţinere a căii ferate.

Ţinând seama de toate cerinţele esenţiale aplicabile, aspectul siguranţei în tunelurile feroviare al subsistemelor CR INS/ENE/CCS/OPE/RST este caracterizat de dispoziţiile capitolului 4.2.

Prezenta STI se aplică subsistemelor noi, reînnoite şi îmbunătăţite (infrastructură, energie, control-comandă şi semnalizare, exploatare, material rulant) în tuneluri. Condiţiile aplicării la subsistemele reînnoite şi îmbunătăţite sunt descrise în art. 14.3 din Directiva 2001/16/CE modificată prin Directiva 2004/50/CE, iar o strategie de punere în aplicare este schiţată în capitolul 7. Cerinţele pentru îmbunătăţire sau reînnoire (descrise în capitolul 7) pot fi mai puţin extensive decât cele pentru subsistemele-ţintă (descrise în capitolul 4).

Specificaţiile tehnice şi funcţionale ale domeniului şi interfeţele sale, descrise în secţiunile 4.2 şi 4.3, nu vor impune folosirea anumitor tehnologii sau soluţii tehnice, exceptând cazul în care sunt strict necesare pentru interoperabilitatea reţelei feroviare de mare viteză transeuropene. Soluţii inovatoare, care nu îndeplinesc cerinţele menţionate în prezenta STI şi/sau care nu pot fi evaluate aşa cum se cere în prezenta STI, necesită noi specificaţii şi/sau metode de evaluare. Pentru a permite inovaţii tehnologice, aceste specificaţii şi metode de evaluare vor fi elaborate prin procesul descris în clauza 6.2.4.

4.2.   Specificaţii tehnice şi funcţionale ale subsistemelor

În lumina cerinţelor esenţiale din Capitolul 3, specificaţiile tehnice şi funcţionale ale acelor aspecte specifice siguranţei în tunel în subsistemele sus-menţionate sunt după cum urmează:

| 4.2.1. | Prezentare generală a specificaţiilor
  Subsistemul Infrastructură | Instalarea de macazuri şi pasaje de nivel |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Prezentare generală a specificaţiilor

Subsistemul Infrastructură

Instalarea de macazuri şi pasaje de nivel

| | Prevenirea accesului neautorizat la ieşirile de urgenţă şi compartimentele pentru echipament |
| --- | --- |

Prevenirea accesului neautorizat la ieşirile de urgenţă şi compartimentele pentru echipament

| | Cerinţe de protecţie împotriva incendiului pentru structuri |
| --- | --- |

Cerinţe de protecţie împotriva incendiului pentru structuri

| | Cerinţe de siguranţă împotriva incendiului pentru materialul de construcţie |
| --- | --- |

Cerinţe de siguranţă împotriva incendiului pentru materialul de construcţie

| | Detectarea incendiului |
| --- | --- |

Detectarea incendiului

| | Facilităţi pentru auto-salvare, evacuare şi salvare în caz de accident | Definirea zonei sigure |
| --- | --- | --- |

Facilităţi pentru auto-salvare, evacuare şi salvare în caz de accident

Definirea zonei sigure

| | Generalităţi |
| --- | --- |

Generalităţi

| | Ieşiri de urgenţă la suprafaţă laterale şi/sau verticale |
| --- | --- |

Ieşiri de urgenţă la suprafaţă laterale şi/sau verticale

| | Pasaje de trecere spre alt tunel |
| --- | --- |

Pasaje de trecere spre alt tunel

| | Soluţii tehnice alternative |
| --- | --- |

Soluţii tehnice alternative

| | Căi de evacuare |
| --- | --- |

Căi de evacuare

| | Iluminatul de urgenţă pe căile de evacuare |
| --- | --- |

Iluminatul de urgenţă pe căile de evacuare

| | Comunicarea în caz de urgenţă |
| --- | --- |

Comunicarea în caz de urgenţă

| | Accesul serviciilor de salvare |
| --- | --- |

Accesul serviciilor de salvare

| | Zone de salvare din afara tunelurilor |
| --- | --- |

Zone de salvare din afara tunelurilor

| | Alimentarea cu apă |
| --- | --- |

Alimentarea cu apă

Subsistemul Energie

| | Segmentarea liniilor suspendate şi a şinelor de contact |
| --- | --- |

Segmentarea liniilor suspendate şi a şinelor de contact

| | Împământarea liniei suspendate sau a şinei de contact |
| --- | --- |

Împământarea liniei suspendate sau a şinei de contact

| | Alimentarea cu energie electrică |
| --- | --- |

Alimentarea cu energie electrică

| | Cerinţe pentru cablurile electrice din tuneluri |
| --- | --- |

Cerinţe pentru cablurile electrice din tuneluri

| | Fiabilitatea instalaţiilor electrice |
| --- | --- |

Fiabilitatea instalaţiilor electrice

Subsistemul control-comandă şi semnalizare

Detectoare de ax fierbinte

Subsistemul material rulant

| | Proprietăţile materialelor pentru materialul rulant |
| --- | --- |

Proprietăţile materialelor pentru materialul rulant

| | Stingătoare pentru materialele rulante de pasageri |
| --- | --- |

Stingătoare pentru materialele rulante de pasageri

| | Protecţia împotriva incendiului pentru trenurile de marfă | Capacitate de funcţionare |
| --- | --- | --- |

Protecţia împotriva incendiului pentru trenurile de marfă

Capacitate de funcţionare

| | Siguranţa mecanicului de locomotivă |
| --- | --- |

Siguranţa mecanicului de locomotivă

| | Protecţia împotriva incendiului pentru trenuri de pasageri şi marfă sau vehicule |
| --- | --- |

Protecţia împotriva incendiului pentru trenuri de pasageri şi marfă sau vehicule

| | rutiere |
| --- | --- |

rutiere

| | Bariere de incendiu pentru materialele rulante pentru transportul de pasageri | Măsuri suplimentare pentru capacitatea de funcţionare a materialului rulant pentru transportul de pasageri cu un incendiu la bord |
| --- | --- | --- |

Bariere de incendiu pentru materialele rulante pentru transportul de pasageri

Măsuri suplimentare pentru capacitatea de funcţionare a materialului rulant pentru transportul de pasageri cu un incendiu la bord

| | Obiective generale şi capacitatea de funcţionare necesară trenurilor de pasageri Cerinţe pentru frâne |
| --- | --- |

Obiective generale şi capacitatea de funcţionare necesară trenurilor de pasageri Cerinţe pentru frâne

| | Cerinţă pentru tracţiune |
| --- | --- |

Cerinţă pentru tracţiune

| | Detectoare de incendiu la bord |
| --- | --- |

Detectoare de incendiu la bord

| | Mijloace de comunicare în trenuri |
| --- | --- |

Mijloace de comunicare în trenuri

| | Suprareglarea frânei de urgenţă |
| --- | --- |

Suprareglarea frânei de urgenţă

| | Sistemul de iluminat de urgenţă din tren |
| --- | --- |

Sistemul de iluminat de urgenţă din tren

| | Întreruperea aerului condiţionat în tren |
| --- | --- |

Întreruperea aerului condiţionat în tren

| | Proiectul de evacuare pentru materialele rulante pentru transportul de pasageri | Ieşirile de urgenţă ale pasagerilor |
| --- | --- | --- |

Proiectul de evacuare pentru materialele rulante pentru transportul de pasageri

Ieşirile de urgenţă ale pasagerilor

| | Uşa de acces a pasagerilor |
| --- | --- |

Uşa de acces a pasagerilor

| | Informarea şi accesul serviciului de salvare |
| --- | --- |

Informarea şi accesul serviciului de salvare

Norme de exploatare

| | Verificarea stării trenurilor şi acţiuni corespunzătoare | Înainte ca trenul să înceapă să funcţioneze |
| --- | --- | --- |

Verificarea stării trenurilor şi acţiuni corespunzătoare

Înainte ca trenul să înceapă să funcţioneze

| | În timp ce trenul funcţionează | Echipament legat de siguranţă |
| --- | --- | --- |

În timp ce trenul funcţionează

Echipament legat de siguranţă

| | Accidente ale axului fierbinte |
| --- | --- |

Accidente ale axului fierbinte

| | Norme de urgenţă |
| --- | --- |

Norme de urgenţă

| | Plan şi exerciţii de urgenţă în tunel | Cuprins |
| --- | --- | --- |

Plan şi exerciţii de urgenţă în tunel

Cuprins

| | Identificare |
| --- | --- |

Identificare

| | Exerciţii |
| --- | --- |

Exerciţii

| | Proceduri de împământare |
| --- | --- |

Proceduri de împământare

| | Manual de parcurs |
| --- | --- |

Manual de parcurs

| | Dispoziţie privind siguranţa la bordul trenului şi infomaţiile de urgenţă pentru pasageri |
| --- | --- |

Dispoziţie privind siguranţa la bordul trenului şi infomaţiile de urgenţă pentru pasageri

| | Coordonare între centrele de control ale tunelului |
| --- | --- |

Coordonare între centrele de control ale tunelului

Norme de întreţinere

| | Inspecţia stării tunelului |
| --- | --- |

Inspecţia stării tunelului

| | Întreţinerea materialului rulant | Materialul rulant pentru transportul de pasageri |
| --- | --- | --- |

Întreţinerea materialului rulant

Materialul rulant pentru transportul de pasageri

| | Materialul rulant pentru transportul de marfă |
| --- | --- |

Materialul rulant pentru transportul de marfă

Calificări profesionale

Competenţa specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal

Condiţii sanitare şi de siguranţă

Dispozitiv de auto-salvare

| 4.2.2. | Subsistemul Infrastructură
  Pentru instalarea echipamentului de siguranţă în tuneluri, trebuie să se prevadă efectele acţiunilor aerodinamice produse de trecerea trenurilor. |
| --- | --- |

4.2.2.

Subsistemul Infrastructură

Pentru instalarea echipamentului de siguranţă în tuneluri, trebuie să se prevadă efectele acţiunilor aerodinamice produse de trecerea trenurilor.

| 4.2.2.1. | Instalarea de macazuri şi pasaje de nivel
  Administratorul infrastructurii se va asigura că este instalat doar un număr minim de dispuneri de macazuri şi pasaje de nivel conform proiectării şi cerinţelor de siguranţă şi operaţionale. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Instalarea de macazuri şi pasaje de nivel

Administratorul infrastructurii se va asigura că este instalat doar un număr minim de dispuneri de macazuri şi pasaje de nivel conform proiectării şi cerinţelor de siguranţă şi operaţionale.

| 4.2.2.2. | Prevenirea accesului neautorizat la ieşirile de urgenţă şi compartimentele pentru echipament
  Pentru compartimentele de echipament şi ieşirile de urgenţă, vor fi folosite sisteme fizice, de ex. încuietori, pentru a preveni accesul neautorizat din afară; va fi întotdeauna posibilă deschiderea uşilor pentru evacuare din interior. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Prevenirea accesului neautorizat la ieşirile de urgenţă şi compartimentele pentru echipament

Pentru compartimentele de echipament şi ieşirile de urgenţă, vor fi folosite sisteme fizice, de ex. încuietori, pentru a preveni accesul neautorizat din afară; va fi întotdeauna posibilă deschiderea uşilor pentru evacuare din interior.

| 4.2.2.3. | Cerinţe de protecţie împotriva incendiului pentru structuri
  Această cerinţă se aplică tuturor tunelurilor, indiferent de lungimea lor
  Integritatea structurii va fi menţinută, în caz de incendiu, pentru o perioadă de timp suficient de lungă pentru a permite auto-salvarea şi evacuarea pasagerilor şi personalului şi intervenţia serviciilor de salvare fără riscul prăbuşirii structurii.
  Trebuie evaluată rezistenţa la incendiu a suprafeţei finisate a tunelului, fie în rocă in situ sau tencuială de ciment. Aceasta va suporta temperatura focului pentru o perioadă determinată de timp. „Curba temperatură-timp” specificată (curba EUREKA) este reprezentată în figura următoare. Ea va fi utilizată doar pentru proiectarea structurilor de beton. |
| --- | --- |

4.2.2.3.

Cerinţe de protecţie împotriva incendiului pentru structuri

Această cerinţă se aplică tuturor tunelurilor, indiferent de lungimea lor

Integritatea structurii va fi menţinută, în caz de incendiu, pentru o perioadă de timp suficient de lungă pentru a permite auto-salvarea şi evacuarea pasagerilor şi personalului şi intervenţia serviciilor de salvare fără riscul prăbuşirii structurii.

Trebuie evaluată rezistenţa la incendiu a suprafeţei finisate a tunelului, fie în rocă in situ sau tencuială de ciment. Aceasta va suporta temperatura focului pentru o perioadă determinată de timp. „Curba temperatură-timp” specificată (curba EUREKA) este reprezentată în figura următoare. Ea va fi utilizată doar pentru proiectarea structurilor de beton.

Image

| 4.2.2.4. | Cerinţe de siguranţă împotriva incendiului pentru materialul de construcţie
  Această specificaţie se aplică tuturor tunelurilor, indiferent de lungimea lor.
  Această specificaţie se aplică materialelor de construcţie şi instalaţiilor din interiorul tunelurilor, altele decât structuri, care sunt cuprinse în 4.2.2.3. Ele vor avea inflamabilitate scăzută, vor fi neinflamabile sau protejate, în funcţie de cerinţele proiectului. Materialul pentru substructura tunelului va îndeplini cerinţele de clasificare A2 a EN 13501-1:2002. Panourile nestructurale şi alte echipamente vor îndeplini cerinţele de clasificare B a EN 13501-1:2002. |
| --- | --- |

4.2.2.4.

Cerinţe de siguranţă împotriva incendiului pentru materialul de construcţie

Această specificaţie se aplică tuturor tunelurilor, indiferent de lungimea lor.

Această specificaţie se aplică materialelor de construcţie şi instalaţiilor din interiorul tunelurilor, altele decât structuri, care sunt cuprinse în 4.2.2.3. Ele vor avea inflamabilitate scăzută, vor fi neinflamabile sau protejate, în funcţie de cerinţele proiectului. Materialul pentru substructura tunelului va îndeplini cerinţele de clasificare A2 a EN 13501-1:2002. Panourile nestructurale şi alte echipamente vor îndeplini cerinţele de clasificare B a EN 13501-1:2002.

| 4.2.2.5. | Detectarea incendiului
  Compartimentele tehnice sunt spaţii închise cu uşi de acces/ieşire înăuntru sau afară din tunel cu instalaţii de siguranţă care sunt necesare pentru următoarele funcţii: auto-salvare şi evacuare, comunicare în caz de urgenţă, salvare şi stingerea incendiului şi alimentarea cu energie electrică prin conductor subteran. Acestea vor fi dotate cu detectoare care alertează administratorul infrastructurii în caz de incendiu. |
| --- | --- |

4.2.2.5.

Detectarea incendiului

Compartimentele tehnice sunt spaţii închise cu uşi de acces/ieşire înăuntru sau afară din tunel cu instalaţii de siguranţă care sunt necesare pentru următoarele funcţii: auto-salvare şi evacuare, comunicare în caz de urgenţă, salvare şi stingerea incendiului şi alimentarea cu energie electrică prin conductor subteran. Acestea vor fi dotate cu detectoare care alertează administratorul infrastructurii în caz de incendiu.

| 4.2.2.6. | Facilităţi pentru auto-salvare, evacuare şi salvare în caz de accident |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Facilităţi pentru auto-salvare, evacuare şi salvare în caz de accident

| 4.2.2.6.1. | Definirea zonei sigure
  Definiţie: o zonă sigură este un loc în tunel sau în afara lui unde se aplică toate criteriile următoarele






  — | Condiţiile sunt suportabile |
| --- | --- | --- |

4.2.2.6.1.

Definirea zonei sigure

Definiţie: o zonă sigură este un loc în tunel sau în afara lui unde se aplică toate criteriile următoarele

—

Condiţiile sunt suportabile

| — | Accesul persoanelor este posibil, asistat sau neasistat |
| --- | --- |

—

Accesul persoanelor este posibil, asistat sau neasistat

| — | Persoanele se pot auto-salva dacă există această oportunitate, sau pot aştepta să fie salvate de serviciile de salvare folosind procedurile detaliate din planul de urgenţă |
| --- | --- |

—

Persoanele se pot auto-salva dacă există această oportunitate, sau pot aştepta să fie salvate de serviciile de salvare folosind procedurile detaliate din planul de urgenţă

| — | Comunicarea va fi posibilă fie prin telefon mobil, fie prin legătură fixă cu centrul de control al AI. |
| --- | --- |

—

Comunicarea va fi posibilă fie prin telefon mobil, fie prin legătură fixă cu centrul de control al AI.

| 4.2.2.6.2. | Generalităţi
  Proiectarea unui tunel va ţine cont de necesitatea de a oferi facilităţi care să permită auto-salvarea şi evacuarea pasagerilor şi a personalului din tren şi să permită serviciilor de salvare să salveze oamenii în caz de accident într-un tunel.
  Soluţiile tehnice descrise în 4.2.2.6.3 la 4.2.2.6.5 îndeplinesc această cerinţă şi va fi aleasă una dintre ele. |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

Generalităţi

Proiectarea unui tunel va ţine cont de necesitatea de a oferi facilităţi care să permită auto-salvarea şi evacuarea pasagerilor şi a personalului din tren şi să permită serviciilor de salvare să salveze oamenii în caz de accident într-un tunel.

Soluţiile tehnice descrise în 4.2.2.6.3 la 4.2.2.6.5 îndeplinesc această cerinţă şi va fi aleasă una dintre ele.

| 4.2.2.6.3. | Ieşiri de urgenţă la suprafaţă laterale şi/sau verticale
  Aceste ieşiri vor fi prevăzute cel puţin la fiecare 1 000 m.
  Dimensiunile minime ale ieşirilor de siguranţă laterale sau verticale vor fi 1,50 m lăţime şi 2,25 m înălţime. Dimensiunile minime ale deschiderii uşilor vor fi 1,40 m lăţime × 2,00 m înălţime. Cerinţele pentru ieşiri care funcţionează ca rute principale de acces pentru serviciile de salvare sunt descrise în 4.2.2.11. Accesul serviciilor de salvare.
  Toate ieşirile vor fi dotate cu lumină şi semne. |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.

Ieşiri de urgenţă la suprafaţă laterale şi/sau verticale

Aceste ieşiri vor fi prevăzute cel puţin la fiecare 1 000 m.

Dimensiunile minime ale ieşirilor de siguranţă laterale sau verticale vor fi 1,50 m lăţime şi 2,25 m înălţime. Dimensiunile minime ale deschiderii uşilor vor fi 1,40 m lăţime × 2,00 m înălţime. Cerinţele pentru ieşiri care funcţionează ca rute principale de acces pentru serviciile de salvare sunt descrise în 4.2.2.11. Accesul serviciilor de salvare.

Toate ieşirile vor fi dotate cu lumină şi semne.

| 4.2.2.6.4. | Pasaje de trecere spre alt tunel
  Pasajele de trecere între tuneluri independente adiacente permit ca tunelul adiacent să fie folosit ca zonă sigură. Ele trebuie să fie dotate cu lumini şi semne. Dimensiunile minime ale pasajelor de trecere sunt 2,25 m înălţime × 1,50 m lăţime. Dimensiunile minime ale deschiderii uşilor vor fi 2,00 m înălţime × 1,40 m lăţime. Vor fi asigurate pasaje de trecere conforme cu aceste cerinţe cel puţin la fiecare 500 m. |
| --- | --- |

4.2.2.6.4.

Pasaje de trecere spre alt tunel

Pasajele de trecere între tuneluri independente adiacente permit ca tunelul adiacent să fie folosit ca zonă sigură. Ele trebuie să fie dotate cu lumini şi semne. Dimensiunile minime ale pasajelor de trecere sunt 2,25 m înălţime × 1,50 m lăţime. Dimensiunile minime ale deschiderii uşilor vor fi 2,00 m înălţime × 1,40 m lăţime. Vor fi asigurate pasaje de trecere conforme cu aceste cerinţe cel puţin la fiecare 500 m.

| 4.2.2.6.5. | Soluţii tehnice alternative
  Sunt permise soluţii tehnice alternative care să asigure o zonă sigură cu un nivel minim echivalent de siguranţă. Un studiu tehnic va fi aplicat pentru a justifica soluţia alternativă care trebuie aprobat de Autoritatea Naţională Competentă. |
| --- | --- |

4.2.2.6.5.

Soluţii tehnice alternative

Sunt permise soluţii tehnice alternative care să asigure o zonă sigură cu un nivel minim echivalent de siguranţă. Un studiu tehnic va fi aplicat pentru a justifica soluţia alternativă care trebuie aprobat de Autoritatea Naţională Competentă.

| 4.2.2.7. | Căi de evacuare
  Această specificaţie se aplică tuturor tunelurilor cu mai mult de 500 m lungime.
  Căile de evacuare vor fi construite într-un tunel cu o singură linie pe cel puţin o parte a tunelului, iar într-un tunel cu două linii, pe ambele părţi ale tunelului. În tuneluri mai largi, cu mai mult de două linii, accesul spre o cale de evacuare va fi posibil de la fiecare linie.
  Lăţimea căii de evacuare va fi de minim 0,75 m. Înălţimea minimă de gabarit deasupra căii de evacuare va fi de 2,25 m.
  Nivelul minim al căii de evacuare va fi la înălţimea liniei.
  Se vor evita blocările locale cu obstacole în zona sigură. Prezenţa obstacolelor nu va reduce lăţimea minimă la mai puţin de 0,7 m, iar lungimea obstacolului nu va depăşi 2 m.
  Se vor instala balustrade la o înălţime de aproximativ 1 m de la calea de evacuare care să indice ruta către zona sigură. Balustradele vor fi instalate în afara lăţimii de gabarit minime a căii de evacuare. Balustradele vor forma un unghi de 30o – 40o cu axa longitudinală a tunelului la intrarea sau ieşirea dinspre un obstacol. |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Căi de evacuare

Această specificaţie se aplică tuturor tunelurilor cu mai mult de 500 m lungime.

Căile de evacuare vor fi construite într-un tunel cu o singură linie pe cel puţin o parte a tunelului, iar într-un tunel cu două linii, pe ambele părţi ale tunelului. În tuneluri mai largi, cu mai mult de două linii, accesul spre o cale de evacuare va fi posibil de la fiecare linie.

Lăţimea căii de evacuare va fi de minim 0,75 m. Înălţimea minimă de gabarit deasupra căii de evacuare va fi de 2,25 m.

Nivelul minim al căii de evacuare va fi la înălţimea liniei.

Se vor evita blocările locale cu obstacole în zona sigură. Prezenţa obstacolelor nu va reduce lăţimea minimă la mai puţin de 0,7 m, iar lungimea obstacolului nu va depăşi 2 m.

Se vor instala balustrade la o înălţime de aproximativ 1 m de la calea de evacuare care să indice ruta către zona sigură. Balustradele vor fi instalate în afara lăţimii de gabarit minime a căii de evacuare. Balustradele vor forma un unghi de 30o – 40o cu axa longitudinală a tunelului la intrarea sau ieşirea dinspre un obstacol.

| 4.2.2.8. | Iluminatul de urgenţă pe căile de evacuare
  Această specificaţie se aplică tuturor tunelurilor continue cu lungimea mai mare de 500 m.
  Va fi asigurat iluminatul de urgenţă pentru a ghida pasagerii şi personalul spre o zonă sigură în caz de urgenţă.
  Se acceptă iluminarea prin alte mijloace decât electricitate dacă acestea îndeplinesc funcţia intenţionată.
  Se cere iluminare după cum urmează:
  Tunel cu o singură linie: pe o parte (aceeaşi ca şi calea de evacuare)
  Tunel cu două linii: pe ambele părţi.
  Poziţia luminilor: deasupra căilor de evacuare, cât mai jos posibil, pentru a nu interveni în spaţiul pentru trecerea persoanelor, sau montate în balustrade.
  Luminozitatea va fi de cel puţin 1 lux la nivelul căii de evacuare.
  Autonomie şi disponibilitate: alimentare de urgenţă garantată sau alte cerinţe pentru a asigura disponibilitatea pentru cel puţin 90 minute.
  Dacă lumina de urgenţă este stinsă în condiţii de exploatare normală, trebuie ca aprinderea ei să fie posibilă prin ambele mijloace ce urmează:






  — | manual, din interiorul tunelului, la intervale de 250 m |
| --- | --- | --- |

4.2.2.8.

Iluminatul de urgenţă pe căile de evacuare

Această specificaţie se aplică tuturor tunelurilor continue cu lungimea mai mare de 500 m.

Va fi asigurat iluminatul de urgenţă pentru a ghida pasagerii şi personalul spre o zonă sigură în caz de urgenţă.

Se acceptă iluminarea prin alte mijloace decât electricitate dacă acestea îndeplinesc funcţia intenţionată.

Se cere iluminare după cum urmează:

Tunel cu o singură linie: pe o parte (aceeaşi ca şi calea de evacuare)

Tunel cu două linii: pe ambele părţi.

Poziţia luminilor: deasupra căilor de evacuare, cât mai jos posibil, pentru a nu interveni în spaţiul pentru trecerea persoanelor, sau montate în balustrade.

Luminozitatea va fi de cel puţin 1 lux la nivelul căii de evacuare.

Autonomie şi disponibilitate: alimentare de urgenţă garantată sau alte cerinţe pentru a asigura disponibilitatea pentru cel puţin 90 minute.

Dacă lumina de urgenţă este stinsă în condiţii de exploatare normală, trebuie ca aprinderea ei să fie posibilă prin ambele mijloace ce urmează:

—

manual, din interiorul tunelului, la intervale de 250 m

| — | de către operatorul de tunel folosindu-se comanda de la distanţă |
| --- | --- |

—

de către operatorul de tunel folosindu-se comanda de la distanţă

| 4.2.2.9. | Semnalizarea căilor de evacuare
  Această specificaţie se aplică tuturor tunelurilor cu lungimea mai mare de 100 m.
  Semnalizarea de evacuare indică ieşirile de urgenţă, distanţa şi direcţia spre o zonă sigură. Toate semnele vor fi proiectate conform cerinţelor Directivei 92/58/CE din 24 iunie 1992 referitoare la dotarea cu semne pentru sănătatea şi/sau siguranţa în serviciu şi ISO 3864-1.
  Vor fi montate semne de evacuare pe pereţii laterali. Distanţa maximă între semnele de evacuare va fi de 50 m.
  În tunel vor fi montate semne care să indice poziţia echipamentului de urgenţă, acolo unde există asemenea echipament. |
| --- | --- |

4.2.2.9.

Semnalizarea căilor de evacuare

Această specificaţie se aplică tuturor tunelurilor cu lungimea mai mare de 100 m.

Semnalizarea de evacuare indică ieşirile de urgenţă, distanţa şi direcţia spre o zonă sigură. Toate semnele vor fi proiectate conform cerinţelor Directivei 92/58/CE din 24 iunie 1992 referitoare la dotarea cu semne pentru sănătatea şi/sau siguranţa în serviciu şi ISO 3864-1.

Vor fi montate semne de evacuare pe pereţii laterali. Distanţa maximă între semnele de evacuare va fi de 50 m.

În tunel vor fi montate semne care să indice poziţia echipamentului de urgenţă, acolo unde există asemenea echipament.

| 4.2.2.10. | Comunicarea în caz de urgenţă
  Comunicarea prin radio între tren şi centrul de control în fiecare tunel prin GSM-R. Nu este nevoie de sisteme de comunicare suplimentare cum ar fi telefoanele pentru urgenţă.
  Va fi asigurată continuitatea comunicării prin radio pentru a permite echipelor de salvare să comunice cu centrele lor de comandă de la locul accidentului. Sistemul va permite serviciilor de salvare să utilizeze propriul echipament de comunicaţii. |
| --- | --- |

4.2.2.10.

Comunicarea în caz de urgenţă

Comunicarea prin radio între tren şi centrul de control în fiecare tunel prin GSM-R. Nu este nevoie de sisteme de comunicare suplimentare cum ar fi telefoanele pentru urgenţă.

Va fi asigurată continuitatea comunicării prin radio pentru a permite echipelor de salvare să comunice cu centrele lor de comandă de la locul accidentului. Sistemul va permite serviciilor de salvare să utilizeze propriul echipament de comunicaţii.

| 4.2.2.11. | Accesul serviciilor de salvare
  Serviciile de salvare vor putea intra în tunel în caz de accident, prin portalurile tunelului şi/sau prin ieşirile de urgenţă corespunzătoare (vezi 4.2.2.6.3). Aceste rute de acces vor avea cel puţin 2,25 m lăţime şi 2,25 m înălţime. AI va descrie în planul de urgenţă acele facilităţi concepute drept rute de acces.
  Dacă accesul la un drum este prevăzut în planul de urgenţă, acesta va trebui să fie cât mai aproape de zona de salvare planificată. Mijloacele de acces suplimentare vor fi descrise în planul de urgenţă. |
| --- | --- |

4.2.2.11.

Accesul serviciilor de salvare

Serviciile de salvare vor putea intra în tunel în caz de accident, prin portalurile tunelului şi/sau prin ieşirile de urgenţă corespunzătoare (vezi 4.2.2.6.3). Aceste rute de acces vor avea cel puţin 2,25 m lăţime şi 2,25 m înălţime. AI va descrie în planul de urgenţă acele facilităţi concepute drept rute de acces.

Dacă accesul la un drum este prevăzut în planul de urgenţă, acesta va trebui să fie cât mai aproape de zona de salvare planificată. Mijloacele de acces suplimentare vor fi descrise în planul de urgenţă.

| 4.2.2.12. | Zone de salvare din afara tunelurilor
  Vor fi amenajate zone de salvare de minim 500 m2 în apropierea tunelului, la drumurile de acces. Drumurile existente pot fi considerate zone de salvare. Dacă drumul de acces nu este practicabil în măsură rezonabilă, vor fi oferite soluţii alternative cu avizul serviciilor de salvare. |
| --- | --- |

4.2.2.12.

Zone de salvare din afara tunelurilor

Vor fi amenajate zone de salvare de minim 500 m2 în apropierea tunelului, la drumurile de acces. Drumurile existente pot fi considerate zone de salvare. Dacă drumul de acces nu este practicabil în măsură rezonabilă, vor fi oferite soluţii alternative cu avizul serviciilor de salvare.

| 4.2.2.13. | Alimentarea cu apă
  Alimentarea cu apă va fi asigurată la punctele de acces în tunel cu avizul serviciilor de salvare. Volumul va fi de minim 800 litri pe minut timp de două ore. Sursa de apă poate fi un hidrant sau orice sursă de apă de minim 100 m3 cum ar fi un bazin, râu sau alte mijloace. Metoda de transportare a apei la locul accidentului trebuie descrisă în planul de urgenţă. |
| --- | --- |

4.2.2.13.

Alimentarea cu apă

Alimentarea cu apă va fi asigurată la punctele de acces în tunel cu avizul serviciilor de salvare. Volumul va fi de minim 800 litri pe minut timp de două ore. Sursa de apă poate fi un hidrant sau orice sursă de apă de minim 100 m3 cum ar fi un bazin, râu sau alte mijloace. Metoda de transportare a apei la locul accidentului trebuie descrisă în planul de urgenţă.

| 4.2.3. | Subsistemul Energie
  Această secţiune se aplică părţii de infrastructură a subsistemului Energie. |
| --- | --- |

4.2.3.

Subsistemul Energie

Această secţiune se aplică părţii de infrastructură a subsistemului Energie.

| 4.2.3.1. | Segmentarea liniilor sau a şinelor de contact suspendate
  Această specificaţie se aplică tunelurilor cu lungime mai mare de 5 km.
  Sistemul de alimentare cu energie a tracţiunii din tuneluri va fi împărţit în secţiuni, fiecare nedepăşind 5 km. Această specificaţie se aplică doar dacă sistemul de semnalizare permite prezenţa în tunel a mai mult de un tren pe fiecare linie simultan.
  Poziţia macazurilor va fi stabilită conform cerinţelor planului de urgenţă pentru tunel, astfel încât numărul de macazuri în tunel să fie redus la minimum.
  Se va asigura controlul de la distanţă şi operarea fiecărei „secţiuni de macaz”.
  La locul macazului va fi asigurat un mijloc de comunicare şi iluminarea pentru a permite operarea manuală şi întreţinerea echipamentului de macaz. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Segmentarea liniilor sau a şinelor de contact suspendate

Această specificaţie se aplică tunelurilor cu lungime mai mare de 5 km.

Sistemul de alimentare cu energie a tracţiunii din tuneluri va fi împărţit în secţiuni, fiecare nedepăşind 5 km. Această specificaţie se aplică doar dacă sistemul de semnalizare permite prezenţa în tunel a mai mult de un tren pe fiecare linie simultan.

Poziţia macazurilor va fi stabilită conform cerinţelor planului de urgenţă pentru tunel, astfel încât numărul de macazuri în tunel să fie redus la minimum.

Se va asigura controlul de la distanţă şi operarea fiecărei „secţiuni de macaz”.

La locul macazului va fi asigurat un mijloc de comunicare şi iluminarea pentru a permite operarea manuală şi întreţinerea echipamentului de macaz.

| 4.2.3.2. | Împământarea liniei suspendate sau a şinei de contact
  Vor fi asigurate dispozitive de împământare la punctele de acces în tunel şi în apropierea punctelor de separare între secţiuni (vezi 4.2.3.1). Acestea vor fi instalate manual sau instalaţii fixe controlate de la distanţă.
  Vor fi asigurate mijloace de comunicare şi de iluminare necesare operaţiunilor de împământare.
  Procedurile şi responsabilităţile pentru legarea la pământ vor fi stabilite între administratorul de infrastructură (AI) şi serviciile de salvare în planul de urgenţă (vezi 4.4.4 Proceduri de împământare). |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Împământarea liniei suspendate sau a şinei de contact

Vor fi asigurate dispozitive de împământare la punctele de acces în tunel şi în apropierea punctelor de separare între secţiuni (vezi 4.2.3.1). Acestea vor fi instalate manual sau instalaţii fixe controlate de la distanţă.

Vor fi asigurate mijloace de comunicare şi de iluminare necesare operaţiunilor de împământare.

Procedurile şi responsabilităţile pentru legarea la pământ vor fi stabilite între administratorul de infrastructură (AI) şi serviciile de salvare în planul de urgenţă (vezi 4.4.4 Proceduri de împământare).

| 4.2.3.3. | Alimentarea cu energie electrică
  Sistemul de distribuţie a energiei electrice în tunel va fi adecvat la echipamentul serviciilor de salvare conform planului de urgenţă pentru tunel.
  Unele servicii de salvare naţionale pot fi autonome din punctul de vedere al alimentării cu energie electrică. În acest caz, ar putea fi adecvată opţiunea de a nu prevedea facilităţi de alimentare cu energie electrică pentru uzul acestor grupuri. Totuşi o asemenea decizie trebuie descrisă în planul de urgenţă. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Alimentarea cu energie electrică

Sistemul de distribuţie a energiei electrice în tunel va fi adecvat la echipamentul serviciilor de salvare conform planului de urgenţă pentru tunel.

Unele servicii de salvare naţionale pot fi autonome din punctul de vedere al alimentării cu energie electrică. În acest caz, ar putea fi adecvată opţiunea de a nu prevedea facilităţi de alimentare cu energie electrică pentru uzul acestor grupuri. Totuşi o asemenea decizie trebuie descrisă în planul de urgenţă.

| 4.2.3.4. | Cerinţe pentru cablurile electrice din tuneluri
  În caz de incendiu, cablurile expuse vor avea caracteristici de inflamabilitate scăzută, răspândire scăzută a incendiului, toxicitate redusă şi densitate redusă a fumului. Aceste cerinţe sunt îndeplinite prin compatibilitatea cablurilor cu EN 50267-2-1 (1998), EN 50267-2-2 (1998) şi EN 50268-2 (1999). |
| --- | --- |

4.2.3.4.

Cerinţe pentru cablurile electrice din tuneluri

În caz de incendiu, cablurile expuse vor avea caracteristici de inflamabilitate scăzută, răspândire scăzută a incendiului, toxicitate redusă şi densitate redusă a fumului. Aceste cerinţe sunt îndeplinite prin compatibilitatea cablurilor cu EN 50267-2-1 (1998), EN 50267-2-2 (1998) şi EN 50268-2 (1999).

| 4.2.3.5. | Fiabilitatea instalaţiilor electrice
  Instalaţiile electrice relevante pentru siguranţă (detectarea incendiului, iluminatul de urgenţă, comunicarea în caz de urgenţă şi alte sisteme identificate de administratorul infrastructurii sau entitatea contractantă drept vitale pentru siguranţa pasagerilor în tunel) vor fi protejate împotriva deteriorării datorate impactului mecanic, căldurii sau incendiului. Sistemul de distribuţie va fi proiectat pentru a permite sistemului să tolereze deteriorări inevitabile prin (de exemplu) alimentarea cu energie a legăturilor alternative. Alimentarea cu energie electrică va fi în stare de funcţionare maximă în caz de pierdere a oricărui element important. Luminile de urgenţă şi sistemele de comunicare vor fi prevăzute cu o rezervă de 90 de minute. |
| --- | --- |

4.2.3.5.

Fiabilitatea instalaţiilor electrice

Instalaţiile electrice relevante pentru siguranţă (detectarea incendiului, iluminatul de urgenţă, comunicarea în caz de urgenţă şi alte sisteme identificate de administratorul infrastructurii sau entitatea contractantă drept vitale pentru siguranţa pasagerilor în tunel) vor fi protejate împotriva deteriorării datorate impactului mecanic, căldurii sau incendiului. Sistemul de distribuţie va fi proiectat pentru a permite sistemului să tolereze deteriorări inevitabile prin (de exemplu) alimentarea cu energie a legăturilor alternative. Alimentarea cu energie electrică va fi în stare de funcţionare maximă în caz de pierdere a oricărui element important. Luminile de urgenţă şi sistemele de comunicare vor fi prevăzute cu o rezervă de 90 de minute.

| 4.2.4. | Subsistemul control-comandă şi semnalizare

  Această secţiune se aplică părţii adiacente liniei a Subsistemului CCS. |
| --- | --- |

4.2.4.

Subsistemul control-comandă şi semnalizare

Această secţiune se aplică părţii adiacente liniei a Subsistemului CCS.

| 4.2.4.1. | Detectoare de axă fierbinte
  Detectarea axului fierbinte de lângă linie sau echipamentele de predicţie vor fi instalate pe reţele cu tuneluri în puncte strategice, astfel încât să existe o probabilitate ridicată de a detecta un ax fierbinte înainte ca trenul să intre în tunel şi pentru a opri un tren defect înainte de tunel(uri).
  AI va indica detectori de ax fierbinte lângă linie şi poziţia lor în Registrul Infrastructurii. IF va include informaţii despre aceştia în Manualul de parcurs. |
| --- | --- |

4.2.4.1.

Detectoare de axă fierbinte

Detectarea axului fierbinte de lângă linie sau echipamentele de predicţie vor fi instalate pe reţele cu tuneluri în puncte strategice, astfel încât să existe o probabilitate ridicată de a detecta un ax fierbinte înainte ca trenul să intre în tunel şi pentru a opri un tren defect înainte de tunel(uri).

AI va indica detectori de ax fierbinte lângă linie şi poziţia lor în Registrul Infrastructurii. IF va include informaţii despre aceştia în Manualul de parcurs.

| 4.2.5. | Subsistemul material rulant |
| --- | --- |

4.2.5.

Subsistemul material rulant

| 4.2.5.1. | Proprietăţile materiale ale materialului rulant
  Selecţia materialelor şi componentelor va avea în vedere proprietăţile de comportare la incendiu.
  Materialul rulant pentru transportul de pasageri: clauza 4.2.7.2.2 a HS RST TSI se aplică de asemenea materialului rulant CR.
  Materialul rulant pentru transportul de marfă: Vezi clauza 4.2.7.2.2.4 a CR RST TSI (vagoane de marfă, versiunea EN07 datată 5.1.2005) Cerere privind materialele. |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Proprietăţile materiale ale materialului rulant

Selecţia materialelor şi componentelor va avea în vedere proprietăţile de comportare la incendiu.

Materialul rulant pentru transportul de pasageri: clauza 4.2.7.2.2 a HS RST TSI se aplică de asemenea materialului rulant CR.

Materialul rulant pentru transportul de marfă: Vezi clauza 4.2.7.2.2.4 a CR RST TSI (vagoane de marfă, versiunea EN07 datată 5.1.2005) Cerere privind materialele.

| 4.2.5.2. | Stingătoare pentru materialele rulante pentru transportul de pasageri
  Dispoziţiile clauzei 4.2.7.2.3.2 a HS RST TSI se aplică de asemenea materialului rulant pentru transportul de pasageri CR. |
| --- | --- |

4.2.5.2.

Stingătoare pentru materialele rulante pentru transportul de pasageri

Dispoziţiile clauzei 4.2.7.2.3.2 a HS RST TSI se aplică de asemenea materialului rulant pentru transportul de pasageri CR.

| 4.2.5.3. | Protecţia împotriva incendiului pentru trenurile de marfă |
| --- | --- |

4.2.5.3.

Protecţia împotriva incendiului pentru trenurile de marfă

| 4.2.5.3.1. | Capacitate de funcţionare
  Nu se cere o capacitate de funcţionare cu foc la bord specifică pentru vagoanele sau unităţile de marfă alimentate prin conductor subteran (în plus faţă de specificaţiile CR RST TSI pentru materialul rulant) deşi obiectul de scoatere a trenului din tunel se aplică de asemenea trenurilor de marfă. Vor fi specificate detectoare de incendiu la bordul unităţilor de marfă alimentate prin conductor subteran, ca şi pentru unităţile de pasageri alimentate cu energie electrică (4.2.5.6). |
| --- | --- |

4.2.5.3.1.

Capacitate de funcţionare

Nu se cere o capacitate de funcţionare cu foc la bord specifică pentru vagoanele sau unităţile de marfă alimentate prin conductor subteran (în plus faţă de specificaţiile CR RST TSI pentru materialul rulant) deşi obiectul de scoatere a trenului din tunel se aplică de asemenea trenurilor de marfă. Vor fi specificate detectoare de incendiu la bordul unităţilor de marfă alimentate prin conductor subteran, ca şi pentru unităţile de pasageri alimentate cu energie electrică (4.2.5.6).

| 4.2.5.3.2. | Protecţia mecanicului
  Cerinţa minimă de protecţie împotriva incendiului a mecanicului: unităţile de tracţiune vor avea o barieră de incendiu pentru a proteja cabina mecanicului. Barierele de incendiu vor îndeplini cerinţele de integritate timp de minim 15 minute. Testul de comportare la incendiu va fi efectuat conform cerinţelor EN 1363-1 test partiţie.

  (Notă: protecţia mecanicului vezi de asemenea 4.7.1) |
| --- | --- |

4.2.5.3.2.

Protecţia mecanicului

Cerinţa minimă de protecţie împotriva incendiului a mecanicului: unităţile de tracţiune vor avea o barieră de incendiu pentru a proteja cabina mecanicului. Barierele de incendiu vor îndeplini cerinţele de integritate timp de minim 15 minute. Testul de comportare la incendiu va fi efectuat conform cerinţelor EN 1363-1 test partiţie.

(Notă: protecţia mecanicului vezi de asemenea 4.7.1)

| 4.2.5.3.3. | Protecţia împotriva incendiului pentru trenuri de pasageri şi marfă sau vehicule rutiere
  În trenuri care transportă pasageri şi marfă sau vehicule rutiere, vagoanele de pasageri vor îndeplini indicaţiile relevante din capitolul 4.2.5 al prezentei STI. Legi naţionale pot specifica cerinţe suplimentare în domeniul operării, pentru a justifica riscul suplimentar a acestor trenuri, atât timp cât aceste cerinţe nu împiedică funcţionarea trenurilor conform Directivei 2004/50/CE. (Excepţiile pentru acordurile naţionale, bilaterale, multilaterale şi multinaţionale sunt enumerate în capitolul 7.4) Unităţile de tracţiune vor îndeplini cerinţele locomotivelor de pasageri. Pentru vagoanele de marfă, se aplică STI relevante. |
| --- | --- |

4.2.5.3.3.

Protecţia împotriva incendiului pentru trenuri de pasageri şi marfă sau vehicule rutiere

În trenuri care transportă pasageri şi marfă sau vehicule rutiere, vagoanele de pasageri vor îndeplini indicaţiile relevante din capitolul 4.2.5 al prezentei STI. Legi naţionale pot specifica cerinţe suplimentare în domeniul operării, pentru a justifica riscul suplimentar a acestor trenuri, atât timp cât aceste cerinţe nu împiedică funcţionarea trenurilor conform Directivei 2004/50/CE. (Excepţiile pentru acordurile naţionale, bilaterale, multilaterale şi multinaţionale sunt enumerate în capitolul 7.4) Unităţile de tracţiune vor îndeplini cerinţele locomotivelor de pasageri. Pentru vagoanele de marfă, se aplică STI relevante.

| 4.2.5.4. | Bariere de incendiu pentru materialele rulante de pasageri
  Clauza 4.2.7.2.3.3 a HS RST TSI „Rezistenţa la incendiu” se aplică de asemenea materialului rulant CR. |
| --- | --- |

4.2.5.4.

Bariere de incendiu pentru materialele rulante de pasageri

Clauza 4.2.7.2.3.3 a HS RST TSI „Rezistenţa la incendiu” se aplică de asemenea materialului rulant CR.

| 4.2.5.5. | Măsuri suplimentare pentru capacitatea de funcţionare a materialului rulant de pasageri cu un incendiu la bord: |
| --- | --- |

4.2.5.5.

Măsuri suplimentare pentru capacitatea de funcţionare a materialului rulant de pasageri cu un incendiu la bord:

| 4.2.5.5.1. | Obiective generale şi capacitatea de funcţionare necesară trenurilor de pasageri
  Această secţiune include măsuri care vor fi luate pentru a îmbunătăţi probabilitatea că un tren de pasageri cu incendiu la bord vor continua să funcţioneze timp de:






  — | 4 minute pentru materialele rulante din categoria de siguranţă A conform 1.1.3.1. Aceasta va fi considerată a fi satisfăcută prin îndeplinirea cerinţelor pentru frâne şi alimentare prin conductor subteran (4.2.5.5.2 şi 4.2.5.5.3) |
| --- | --- | --- |

4.2.5.5.1.

Obiective generale şi capacitatea de funcţionare necesară trenurilor de pasageri

Această secţiune include măsuri care vor fi luate pentru a îmbunătăţi probabilitatea că un tren de pasageri cu incendiu la bord vor continua să funcţioneze timp de:

—

4 minute pentru materialele rulante din categoria de siguranţă A conform 1.1.3.1. Aceasta va fi considerată a fi satisfăcută prin îndeplinirea cerinţelor pentru frâne şi alimentare prin conductor subteran (4.2.5.5.2 şi 4.2.5.5.3)

| — | 15 minute pentru materialele rulante din categoria de siguranţă B conform 1.1.3.2. Aceasta va fi considerată a fi satisfăcută prin îndeplinirea cerinţelor pentru frâne şi alimentare prin conductor subteran (4.2.5.5.2 şi 4.2.5.5.3) |
| --- | --- |

—

15 minute pentru materialele rulante din categoria de siguranţă B conform 1.1.3.2. Aceasta va fi considerată a fi satisfăcută prin îndeplinirea cerinţelor pentru frâne şi alimentare prin conductor subteran (4.2.5.5.2 şi 4.2.5.5.3)

Pentru tuneluri mai lungi de 20 km, va fi luată în considerare necesitatea de infrastructură suplimentară şi măsuri de siguranţă a operaţiunilor. Un tren din categoria de siguranţă B ce îndeplineşte cerinţele STI relevante nu va fi împiedicat să funcţioneze în tuneluri mai lungi de 20 km.

| 4.2.5.5.2. | Cerinţe pentru frâne
  Cerinţele pentru frâne din clauza 4.2.7.2.4 a HS RST TSI se va aplica de asemenea materialului rulant CR din categoriile de siguranţă A şi B. |
| --- | --- |

4.2.5.5.2.

Cerinţe pentru frâne

Cerinţele pentru frâne din clauza 4.2.7.2.4 a HS RST TSI se va aplica de asemenea materialului rulant CR din categoriile de siguranţă A şi B.

| 4.2.5.5.3. | Cerinţă privind alimentarea prin conductor subteran
  Cerinţele privind alimentarea prin conductor subteran din clauza 4.2.7.2.4 a HS RST TSI se va aplica de asemenea materialului rulant CR din categoria de siguranţă B. |
| --- | --- |

4.2.5.5.3.

Cerinţă privind alimentarea prin conductor subteran

Cerinţele privind alimentarea prin conductor subteran din clauza 4.2.7.2.4 a HS RST TSI se va aplica de asemenea materialului rulant CR din categoria de siguranţă B.

| 4.2.5.6. | Detectoare de incendiu la bord
  Cerinţele clauzei 4.2.7.2.3.1 a HS RST TSI se vor aplica de asemenea materialului rulant CR. |
| --- | --- |

4.2.5.6.

Detectoare de incendiu la bord

Cerinţele clauzei 4.2.7.2.3.1 a HS RST TSI se vor aplica de asemenea materialului rulant CR.

| 4.2.5.7. | Mijloace de comunicare în trenuri
  Cerinţele clauzei 4.2.5.1 a HS RST TSI se vor aplica de asemenea materialului rulant CR. |
| --- | --- |

4.2.5.7.

Mijloace de comunicare în trenuri

Cerinţele clauzei 4.2.5.1 a HS RST TSI se vor aplica de asemenea materialului rulant CR.

| 4.2.5.8. | Suprareglarea frânei de urgenţă
  Dispoziţiile din clauza 4.2.5.3 „Alarmarea pasagerilor” a HS RST TSI se vor aplica de asemenea materialului rulant CR. |
| --- | --- |

4.2.5.8.

Suprareglarea frânei de urgenţă

Dispoziţiile din clauza 4.2.5.3 „Alarmarea pasagerilor” a HS RST TSI se vor aplica de asemenea materialului rulant CR.

| 4.2.5.9. | Sistemul de iluminat de urgenţă în tren
  Dispoziţiile din clauza 4.2.7.13 „Iluminatul de urgenţă” a HS RST TSI se vor aplica de asemenea materialului rulant pentru transportul de pasageri CR, cu excepţia faptului că se cere o autonomie de 90 de minute după căderea alimentării principale cu energie electrică. |
| --- | --- |

4.2.5.9.

Sistemul de iluminat de urgenţă în tren

Dispoziţiile din clauza 4.2.7.13 „Iluminatul de urgenţă” a HS RST TSI se vor aplica de asemenea materialului rulant pentru transportul de pasageri CR, cu excepţia faptului că se cere o autonomie de 90 de minute după căderea alimentării principale cu energie electrică.

| 4.2.5.10. | Întreruperea aerului condiţionat în tren.
  Dispoziţiile din clauza 4.2.7.12.1 a HS RST TSI „Zonele pentru pasageri şi echipaj dotate cu aer condiţionat” se aplică de asemenea se vor aplica de asemenea materialului rulant pentru transportul de pasageri CR. |
| --- | --- |

4.2.5.10.

Întreruperea aerului condiţionat în tren.

Dispoziţiile din clauza 4.2.7.12.1 a HS RST TSI „Zonele pentru pasageri şi echipaj dotate cu aer condiţionat” se aplică de asemenea se vor aplica de asemenea materialului rulant pentru transportul de pasageri CR.

| 4.2.5.11. | Proiectul de evacuare al materialului rulant pentru transportul pasagerilor |
| --- | --- |

4.2.5.11.

Proiectul de evacuare al materialului rulant pentru transportul pasagerilor

| 4.2.5.11.1. | Ieşiri de urgenţă pentru pasageri
  Plasarea, exploatarea si semnalarea ieşirilor de urgenţă din materialele rulante pentru pasageri vor îndeplini cerinţele clauzei 4.2.7.1.1 literele A – C din HS RST TSI. |
| --- | --- |

4.2.5.11.1.

Ieşiri de urgenţă pentru pasageri

Plasarea, exploatarea si semnalarea ieşirilor de urgenţă din materialele rulante pentru pasageri vor îndeplini cerinţele clauzei 4.2.7.1.1 literele A – C din HS RST TSI.

| 4.2.5.11.2. | Uşi de acces pentru pasageri
  Uşile vor fi dotate cu dispozitiv individual de deschidere de urgenţă intern şi extern conform clauzei 4.2.2.4.2.1, litera g, a HS RST TSI. |
| --- | --- |

4.2.5.11.2.

Uşi de acces pentru pasageri

Uşile vor fi dotate cu dispozitiv individual de deschidere de urgenţă intern şi extern conform clauzei 4.2.2.4.2.1, litera g, a HS RST TSI.

| 4.2.5.12. | Informarea şi accesul serviciului de salvare
  Serviciile de salvare vor primi o descriere a materialului rulant pentru a le permite să intervină în caz de urgenţe. Se vor furniza în special informaţii privind modul de acces în interiorul materialului rulant. |
| --- | --- |

4.2.5.12.

Informarea şi accesul serviciului de salvare

Serviciile de salvare vor primi o descriere a materialului rulant pentru a le permite să intervină în caz de urgenţe. Se vor furniza în special informaţii privind modul de acces în interiorul materialului rulant.

4.3.   Specificaţii tehnice şi funcţionale ale interfeţelor

| 4.3.1. | Generalităţi
  Fiind o STI transversală, SRT TSI specifică măsuri legate de alte câteva subsisteme în unul din următoarele moduri:






  — | Prin simpla trimitere la o clauză specifică din celălalt subsistem |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

Generalităţi

Fiind o STI transversală, SRT TSI specifică măsuri legate de alte câteva subsisteme în unul din următoarele moduri:

—

Prin simpla trimitere la o clauză specifică din celălalt subsistem

| — | Prin trimiterea la o clauză specifică din alt subsistem şi completarea acesteia cu cerinţe speciale pentru tunelurile feroviare (de ex. Clauza 4.5.1 Inspectarea stării tunelului) |
| --- | --- |

—

Prin trimiterea la o clauză specifică din alt subsistem şi completarea acesteia cu cerinţe speciale pentru tunelurile feroviare (de ex. Clauza 4.5.1 Inspectarea stării tunelului)

| — | Prin trimiterea la o clauză specifică din alt subsistem şi declarând că această clauză se va aplica de asemenea subsistemului pentru care nu există STI (de ex. Clauza 4.2.5.2 „Stingătoare pentru materiale rulante de pasageri” se referă la HS RST TSI 4.2.7.2.3.2 şi declară că ea se va aplica de asemenea materialului rulant pentru transportul de pasageri CR) |
| --- | --- |

—

Prin trimiterea la o clauză specifică din alt subsistem şi declarând că această clauză se va aplica de asemenea subsistemului pentru care nu există STI (de ex. Clauza 4.2.5.2 „Stingătoare pentru materiale rulante de pasageri” se referă la HS RST TSI 4.2.7.2.3.2 şi declară că ea se va aplica de asemenea materialului rulant pentru transportul de pasageri CR)

Lista de interfeţe este dată mai jos. Trimiterile la clauzele din alte STI trebuie luate în considerare drept recomandări pentru CR TSI-urile la care se face referire.

| 4.3.2. | Interfeţe cu Subsistemul Infrastructură






  CR SRT TSI | HS INS TSI |
| --- | --- | --- |
| 4.2.2.7 | Căi de evacuare |

4.3.2.

Interfeţe cu Subsistemul Infrastructură

CR SRT TSI

HS INS TSI

4.2.2.7

Căi de evacuare

| 4.2.23.2 | Căi de urgenţă în tuneluri |
| --- | --- |

4.2.23.2

Căi de urgenţă în tuneluri

| 4.5.1. | Inspectarea stării tunelului |
| --- | --- |

4.5.1.

Inspectarea stării tunelului

| 4.5.1 | Plan de întreţinere |
| --- | --- |

4.5.1

Plan de întreţinere

Trimiterile la interfeţele cu CR INS se vor menţiona într-o fază ulterioară, când va fi disponibil CR INS TSI.

| 4.3.2.1. | Căi de evacuare
  Definirea căilor de evacuare este descrisă în CR SRT TSI 4.2.2.7. HS INS TSI a menţionat această specificaţie. CR SRT TSI este responsabil pentru aceasta. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

Căi de evacuare

Definirea căilor de evacuare este descrisă în CR SRT TSI 4.2.2.7. HS INS TSI a menţionat această specificaţie. CR SRT TSI este responsabil pentru aceasta.

| 4.3.2.2. | Inspectarea stării tunelului
  Inspectarea stării tunelului se bazează pe specificaţiile tehnice generale ale planului de întreţinere din clauza 4.5.1 a HS TSI INS şi a viitoarei CR TSI INS cu cerinţele suplimentare descrise în clauza 4.5.1 a prezentei STI. |
| --- | --- |

4.3.2.2.

Inspectarea stării tunelului

Inspectarea stării tunelului se bazează pe specificaţiile tehnice generale ale planului de întreţinere din clauza 4.5.1 a HS TSI INS şi a viitoarei CR TSI INS cu cerinţele suplimentare descrise în clauza 4.5.1 a prezentei STI.

| 4.3.3. | Interfeţe cu Subsistemul Energie






  CR SRT TSI | HS ENE TSI |
| --- | --- | --- |
| 4.2.3.1 | Segmentarea liniilor suspendate sau a şinelor de contact |

4.3.3.

Interfeţe cu Subsistemul Energie

CR SRT TSI

HS ENE TSI

4.2.3.1

Segmentarea liniilor suspendate sau a şinelor de contact

| 4.2.7. | Continuitatea alimentării cu energie electrică în caz de perturbare |
| --- | --- |

4.2.7.

Continuitatea alimentării cu energie electrică în caz de perturbare

Trimiterile la interfeţele cu CR ENE se vor menţiona într-o fază ulterioară, când este disponibil CR ENE TSI.

| 4.3.3.1. | Întreruperea alimentării prin conductor subteran
  Clauza SRT 4.2.3.1 Secţionarea liniilor suspendate sau a şinelor de contact şi clauza HS ENE TSI 4.2.7 se ocupă cu aceleaşi aspecte: secţionarea sistemului de linii de contact suspendate şi continuitatea funcţionării. Sunt legate. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Întreruperea alimentării prin conductor subteran

Clauza SRT 4.2.3.1 Secţionarea liniilor suspendate sau a şinelor de contact şi clauza HS ENE TSI 4.2.7 se ocupă cu aceleaşi aspecte: secţionarea sistemului de linii de contact suspendate şi continuitatea funcţionării. Sunt legate.

| 4.3.4. | Interfeţe cu Subsistemul Control-Comandă-Semnalizare







  CR SRT TSI | HS CCS TSI | CR CCS TSI |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.4.1 | Detectoare de ax fierbinte |

4.3.4.

Interfeţe cu Subsistemul Control-Comandă-Semnalizare

CR SRT TSI

HS CCS TSI

CR CCS TSI

4.2.4.1

Detectoare de ax fierbinte

4.2.4.1

Detectoarele de ax fierbinte trebuie să fie apte să detecteze un ax fierbinte. SRT TSI nu defineşte nicio specificaţie specifică, în afară poziţiei detectoarelor de ax fierbinte.

| 4.3.5. | Interfeţe cu Subsistemul Exploatare şi Management al Traficului







  CR SRT TSI | HS OPE TSI | CR OPE TSI |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.4.1 | Verificarea stării trenurilor şi acţiunile corespunzătoare |

4.3.5.

Interfeţe cu Subsistemul Exploatare şi Management al Traficului

CR SRT TSI

HS OPE TSI

CR OPE TSI

4.4.1

Verificarea stării trenurilor şi acţiunile corespunzătoare

4.2.2.7.1

4.2.3.3

4.2.3.3.2

4.2.3.6.3

4.2.3.7

| 4.4.3 | Plan şi exerciţii de urgenţă în tunel |
| --- | --- |

4.4.3

Plan şi exerciţii de urgenţă în tunel

4.2.3.7

| 4.4.5 | Manual de parcurs |
| --- | --- |

4.4.5

Manual de parcurs

4.2.1.2.2

| 4.4.6 | Dispoziţii privind siguranţa la bordul trenului şi informaţii de urgenţă pentru pasageri |
| --- | --- |

4.4.6

Dispoziţii privind siguranţa la bordul trenului şi informaţii de urgenţă pentru pasageri

4.2.3.7

| 4.6.1 | Competenţa specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal |
| --- | --- |

4.6.1

Competenţa specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal

4.6 şi anexele H şi J

| 4.3.5.1. | Plan şi exerciţii de urgenţă în tunel
  În plus faţă de cerinţele privind administrarea situaţiilor de urgenţă descrise în clauza 4.2.3.7 a CR OPE TSI, cerinţele specifice planului de urgenţă în tunel sunt descrise în clauza 4.4.3 a prezentei STI. |
| --- | --- |

4.3.5.1.

Plan şi exerciţii de urgenţă în tunel

În plus faţă de cerinţele privind administrarea situaţiilor de urgenţă descrise în clauza 4.2.3.7 a CR OPE TSI, cerinţele specifice planului de urgenţă în tunel sunt descrise în clauza 4.4.3 a prezentei STI.

| 4.3.5.2. | Manual de parcurs
  Pe liniile cu tuneluri, Manualul de parcurs trebuie să specifice în plus faţă de cerinţele descrise în clauza 4.2.1.2.2 a CR OPE TSI, cerinţele descrise în clauza 4.4.5 a prezentei STI. |
| --- | --- |

4.3.5.2.

Manual de parcurs

Pe liniile cu tuneluri, Manualul de parcurs trebuie să specifice în plus faţă de cerinţele descrise în clauza 4.2.1.2.2 a CR OPE TSI, cerinţele descrise în clauza 4.4.5 a prezentei STI.

| 4.3.5.3. | Dispoziţii privind siguranţa la bordul trenului şi informaţiile de urgenţă pentru călători
  În plus faţă de cerinţele privind administrarea situaţiilor de urgenţă descrise în clauza 4.2.3.7 a CR OPE TSI, cerinţele specifice siguranţei în tunel sunt descrise în clauza 4.4.6 din prezenta STI. |
| --- | --- |

4.3.5.3.

Dispoziţii privind siguranţa la bordul trenului şi informaţiile de urgenţă pentru călători

În plus faţă de cerinţele privind administrarea situaţiilor de urgenţă descrise în clauza 4.2.3.7 a CR OPE TSI, cerinţele specifice siguranţei în tunel sunt descrise în clauza 4.4.6 din prezenta STI.

| 4.3.5.4. | Competenţa specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal
  În plus faţă de cerinţele CR OPE TSI 4.6 legate de competenţa lingvistică şi profesională şi procesul de evaluare solicitat pentru personal pentru a atinge această competenţă, clauza SRT TSI 4.6.1 menţionează competenţele solicitate pentru a controla situaţii grave în tuneluri. |
| --- | --- |

4.3.5.4.

Competenţa specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal

În plus faţă de cerinţele CR OPE TSI 4.6 legate de competenţa lingvistică şi profesională şi procesul de evaluare solicitat pentru personal pentru a atinge această competenţă, clauza SRT TSI 4.6.1 menţionează competenţele solicitate pentru a controla situaţii grave în tuneluri.

| 4.3.6. | Interfeţe cu Subsistemul Material rulant







  CR SRT TSI | HS RST TSI | CR WAG TSI |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.5.1 | Proprietăţi ale materialelor pentru materialul rulant |

4.3.6.

Interfeţe cu Subsistemul Material rulant

CR SRT TSI

HS RST TSI

CR WAG TSI

4.2.5.1

Proprietăţi ale materialelor pentru materialul rulant

4.2.7.2.2

4.2.7.2.1

| 4.2.5.2 | Stingătoare pentru materialul rulant |
| --- | --- |

4.2.5.2

Stingătoare pentru materialul rulant

4.2.7.2.3.2

| 4.2.5.3 | Protecţia împotriva incendiului pentru trenurile de marfă |
| --- | --- |

4.2.5.3

Protecţia împotriva incendiului pentru trenurile de marfă

| 4.2.5.4 | Bariere de incendiu pentru materialul rulant de pasageri |
| --- | --- |

4.2.5.4

Bariere de incendiu pentru materialul rulant de pasageri

4.2.7.2.3.3

| 4.2.5.5 | Măsuri suplimentare pentru îmbunătăţirea capacităţii de funcţionare a materialului rulant pentru transportul de pasageri cu incendiu la bord |
| --- | --- |

4.2.5.5

Măsuri suplimentare pentru îmbunătăţirea capacităţii de funcţionare a materialului rulant pentru transportul de pasageri cu incendiu la bord

4.2.7.2.4

| 4.2.5.6 | Detectoare de incendiu la bord |
| --- | --- |

4.2.5.6

Detectoare de incendiu la bord

4.2.7.2.3.1

| 4.2.5.7 | Mijloace de comunicare în trenuri |
| --- | --- |

4.2.5.7

Mijloace de comunicare în trenuri

4.2.5.1

| 4.2.5.8 | Suprareglarea frânei de urgenţă |
| --- | --- |

4.2.5.8

Suprareglarea frânei de urgenţă

4.2.5.3

| 4.2.5.9 | Sistemul de iluminat de urgenţă din tren |
| --- | --- |

4.2.5.9

Sistemul de iluminat de urgenţă din tren

4.2.7.13

| 4.2.5.10 | Întreruperea aerului condiţionat în tren |
| --- | --- |

4.2.5.10

Întreruperea aerului condiţionat în tren

4.2.7.12.1

| 4.2.5.11 | Proiectul de evacuare a materialului rulant pentru transportul de pasageri |
| --- | --- |

4.2.5.11

Proiectul de evacuare a materialului rulant pentru transportul de pasageri

4.2.7.1.1 A-C

4.2.2.4.2.1 g

Trimiterile la interfeţele cu CR RST altele decât vagoane de marfă vor fi specificate într-o fază ulterioară, când va fi disponibil CR RST TSI aplicabil.

| 4.3.6.1. | Proprietăţi ale materialelor pentru materialul rulant
  Clauza 4.2.5.1 specifică proprietăţile de comportare la incendiu a materialelor şi componentelor. Ea prevede aceleaşi proprietăţi pentru materialul rulant pentru transportul de pasageri CR ca şi pentru materialul rulant HS şi deci se referă la clauza 4.2.7.2.2 a HS RST TSI. Pentru materialul rulant pentru transportul de marfă, proprietăţile relevante sunt definite în clauza 4.2.7.2.1 a CR WAG TSI. |
| --- | --- |

4.3.6.1.

Proprietăţi ale materialelor pentru materialul rulant

Clauza 4.2.5.1 specifică proprietăţile de comportare la incendiu a materialelor şi componentelor. Ea prevede aceleaşi proprietăţi pentru materialul rulant pentru transportul de pasageri CR ca şi pentru materialul rulant HS şi deci se referă la clauza 4.2.7.2.2 a HS RST TSI. Pentru materialul rulant pentru transportul de marfă, proprietăţile relevante sunt definite în clauza 4.2.7.2.1 a CR WAG TSI.

| 4.3.6.2. | Specificaţiile tehnice ale altor materiale rulante

  Specificaţiile 4.2.5.2, 4.2.5.4 la 4.2.5.11 ale SRT TSI pentru materialul rulant CR sunt aceleaşi ca şi cele pentru materialul rulant HS. |
| --- | --- |

4.3.6.2.

Specificaţiile tehnice ale altor materiale rulante

Specificaţiile 4.2.5.2, 4.2.5.4 la 4.2.5.11 ale SRT TSI pentru materialul rulant CR sunt aceleaşi ca şi cele pentru materialul rulant HS.

| 4.3.7. | Interfeţe cu Subsistemul PRM






  CR SRT TSI | PRM TSI |
| --- | --- | --- |
| 4.2.2.7 | Căi de evacuare |

4.3.7.

Interfeţe cu Subsistemul PRM

CR SRT TSI

PRM TSI

4.2.2.7

Căi de evacuare

| 4.2.2.3 | Spaţii pentru scaunele cu rotile |
| --- | --- |

4.2.2.3

Spaţii pentru scaunele cu rotile

| 4.3.7.1. | Căi de evacuare
  Dimensiunile căilor de evacuare sunt alese în funcţie de CR PRM TSI, în care se cere o lăţime de 0,75 m pentru folosirea scaunelor cu rotile. |
| --- | --- |

4.3.7.1.

Căi de evacuare

Dimensiunile căilor de evacuare sunt alese în funcţie de CR PRM TSI, în care se cere o lăţime de 0,75 m pentru folosirea scaunelor cu rotile.

4.4.   Norme de exploatare

Următoarele norme de exploatare nu constituie parte a evaluării subsistemelor.

În lumina cerinţelor esenţiale din Capitolul 3, normele de exploatare specifice siguranţei în tunel în subsistemele cuprinse în prezenta STI sunt după cum urmează:

| 4.4.1. | Verificarea stării trenurilor şi acţiunile corespunzătoare
  Starea echipamentului relevant pentru siguranţă în tren va fi verificată:






  — | În timpul întreţinerii materialului rulant, de către IF sau entitatea responsabilă pentru întreţinerea materialului rulant (Vezi secţiunea 4.5.2) |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

Verificarea stării trenurilor şi acţiunile corespunzătoare

Starea echipamentului relevant pentru siguranţă în tren va fi verificată:

—

În timpul întreţinerii materialului rulant, de către IF sau entitatea responsabilă pentru întreţinerea materialului rulant (Vezi secţiunea 4.5.2)

| — | Înainte ca trenul să înceapă să funcţioneze, de către IF |
| --- | --- |

—

Înainte ca trenul să înceapă să funcţioneze, de către IF

| — | În timp ce trenul funcţionează, de către IF. |
| --- | --- |

—

În timp ce trenul funcţionează, de către IF.

Această cerinţă completează CR OPE TSI 4.2.2.7

| 4.4.1.1. | Înainte ca trenul să înceapă să funcţioneze
  Cerinţa CR OPE TSI 4.2.3.3 este importantă pentru SRT. |
| --- | --- |

4.4.1.1.

Înainte ca trenul să înceapă să funcţioneze

Cerinţa CR OPE TSI 4.2.3.3 este importantă pentru SRT.

| 4.4.1.2. | În timp ce trenul funcţionează
  Cerinţele CR OPE TSI 4.2.3.3.2, 4.2.3.6.3 şi 4.2.3.7 sunt importante pentru SRT. |
| --- | --- |

4.4.1.2.

În timp ce trenul funcţionează

Cerinţele CR OPE TSI 4.2.3.3.2, 4.2.3.6.3 şi 4.2.3.7 sunt importante pentru SRT.

| 4.4.1.2.1. | Echipament relevant pentru siguranţă
  Dacă unul dintre elementele de echipament este găsit defect în timp ce trenul funcţionează:






  — | Sistem de sonorizare exterioară, |
| --- | --- | --- |

4.4.1.2.1.

Echipament relevant pentru siguranţă

Dacă unul dintre elementele de echipament este găsit defect în timp ce trenul funcţionează:

—

Sistem de sonorizare exterioară,

| — | Iluminat de urgenţă, |
| --- | --- |

—

Iluminat de urgenţă,

| — | Sistem de deblocare a uşii, |
| --- | --- |

—

Sistem de deblocare a uşii,

| — | Sistem de suprareglare a frânei de urgenţă, |
| --- | --- |

—

Sistem de suprareglare a frânei de urgenţă,

| — | Detectarea incendiului, |
| --- | --- |

—

Detectarea incendiului,

| — | Radio trenului |
| --- | --- |

—

Radio trenului

IF va avea planuri pentru continuarea operării în siguranţă a trenurilor în condiţiile grave rezultate sau pentru a opri.

AI va fi informat imediat de către echipajul trenului.

| 4.4.1.2.2. | Accidente de ax fierbinte
  Dacă un ax fierbinte este detectat:






  — | Trenul defect va opri cât de repede posibil într-un loc potrivit înainte de tunel(uri). |
| --- | --- | --- |

4.4.1.2.2.

Accidente de ax fierbinte

Dacă un ax fierbinte este detectat:

—

Trenul defect va opri cât de repede posibil într-un loc potrivit înainte de tunel(uri).

| — | AI va fi informat imediat asupra locului unde opreşte trenul. |
| --- | --- |

—

AI va fi informat imediat asupra locului unde opreşte trenul.

| — | Părţile defecte vor fi verificate de echipajul trenului. |
| --- | --- |

—

Părţile defecte vor fi verificate de echipajul trenului.

| — | IF va avea norme care să permită funcţionarea în siguranţă să continue în condiţiile grave rezultate. |
| --- | --- |

—

IF va avea norme care să permită funcţionarea în siguranţă să continue în condiţiile grave rezultate.

| 4.4.2. | Regulă de urgenţă
  Normele de exploatare ale AI vor adopta şi dezvolta cu mai multe detalii, dacă e necesar, principiul ca în caz de accident (cu excepţia deraierii, care cere o oprire imediată)






  — | Trenul va fi oprit înainte de intrarea în tunel sau va fi condus afară din tunel. |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

Regulă de urgenţă

Normele de exploatare ale AI vor adopta şi dezvolta cu mai multe detalii, dacă e necesar, principiul ca în caz de accident (cu excepţia deraierii, care cere o oprire imediată)

—

Trenul va fi oprit înainte de intrarea în tunel sau va fi condus afară din tunel.

| — | În tuneluri cu staţii subterane, trenul poate fi evacuat la o platformă subterană. Procedurile pentru această situaţie vor fi dezvoltate de AI şi IF şi vor fi detaliate în planul de urgenţă. |
| --- | --- |

—

În tuneluri cu staţii subterane, trenul poate fi evacuat la o platformă subterană. Procedurile pentru această situaţie vor fi dezvoltate de AI şi IF şi vor fi detaliate în planul de urgenţă.

În toate cazurile, AI va fi informat imediat de către echipajul trenului şi niciun tren programat nu va avea permisiunea de a intra în tunel.

| 4.4.3. | Plan şi exerciţii de urgenţă în tunel
  Va fi elaborat un plan de urgenţă sub conducerea administratorului infrastructurii, în cooperare, acolo unde este necesar, cu întreprinderile feroviare, serviciile de salvare şi autorităţile implicate pentru fiecare tunel. Acesta va îndeplini cerinţele CR OPE TSI 4.2.3.7 „Controlarea unei situaţii de urgenţă” şi va satisface următoarele specificaţii suplimentare.
  Dacă tunelurile de pe traseu sunt asemănătoare, planul de urgenţă poate fi generic. |
| --- | --- |

4.4.3.

Plan şi exerciţii de urgenţă în tunel

Va fi elaborat un plan de urgenţă sub conducerea administratorului infrastructurii, în cooperare, acolo unde este necesar, cu întreprinderile feroviare, serviciile de salvare şi autorităţile implicate pentru fiecare tunel. Acesta va îndeplini cerinţele CR OPE TSI 4.2.3.7 „Controlarea unei situaţii de urgenţă” şi va satisface următoarele specificaţii suplimentare.

Dacă tunelurile de pe traseu sunt asemănătoare, planul de urgenţă poate fi generic.

| 4.4.3.1. | Cuprins
  Planul de urgenţă va fi concordant cu facilităţile de auto-salvare, evacuare şi salvare oferite.
  Planul de urgenţă va cuprinde cel puţin:






  — | Îndatoririle, numele, adresele şi numerele de telefon ale organizaţiilor competente; orice schimbări sub acest aspect vor fi raportate imediat, iar planul de urgenţă va fi adus la zi în mod corespunzător de către AI. |
| --- | --- | --- |

4.4.3.1.

Cuprins

Planul de urgenţă va fi concordant cu facilităţile de auto-salvare, evacuare şi salvare oferite.

Planul de urgenţă va cuprinde cel puţin:

—

Îndatoririle, numele, adresele şi numerele de telefon ale organizaţiilor competente; orice schimbări sub acest aspect vor fi raportate imediat, iar planul de urgenţă va fi adus la zi în mod corespunzător de către AI.

| — | Identificarea tunelului trebuie să fie individuală, furnizându-se o descriere precisă şi un plan al căilor de acces pentru serviciile de salvare. |
| --- | --- |

—

Identificarea tunelului trebuie să fie individuală, furnizându-se o descriere precisă şi un plan al căilor de acces pentru serviciile de salvare.

| — | Măsurile luate şi strategia de evacuare din tunel a pasagerilor în caz de accident în tunel. În cazul unei staţionări prelungite (definită în 2.2 Scenarii de risc), va fi făcută posibilă luarea unei decizii şi începerea unei acţiuni care va duce la evacuarea pasagerilor (începerea evacuării în sine sau o evacuare corespunzătoare unui tren pus mişcare) la 60 minute după ce trenul s-a oprit. Decizia trebuie să se bazeze pe o evaluare a riscurilor legate de rămânerea pasagerilor la bordul trenului sau mutarea lor într-o zonă sigură. |
| --- | --- |

—

Măsurile luate şi strategia de evacuare din tunel a pasagerilor în caz de accident în tunel. În cazul unei staţionări prelungite (definită în 2.2 Scenarii de risc), va fi făcută posibilă luarea unei decizii şi începerea unei acţiuni care va duce la evacuarea pasagerilor (începerea evacuării în sine sau o evacuare corespunzătoare unui tren pus mişcare) la 60 minute după ce trenul s-a oprit. Decizia trebuie să se bazeze pe o evaluare a riscurilor legate de rămânerea pasagerilor la bordul trenului sau mutarea lor într-o zonă sigură.

| — | Proceduri de izolaţie şi împământare (vezi 4.4.4) |
| --- | --- |

—

Proceduri de izolaţie şi împământare (vezi 4.4.4)

| 4.4.3.2. | Identificare
  Toate uşile care duc spre ieşirile de urgenţă sau pasajele de trecere (vezi 4.2.2.6) vor fi proiectate individual şi marcate pe ambele părţi. Această identificare va fi descrisă în planul de urgenţă şi în Manualul de parcurs şi va fi folosită în toate comunicările dintre întreprinderile feroviare, administratorul infrastructurii şi serviciile de salvare. Orice schimbare legată de acest aspect va fi raportată imediat; planul de urgenţă trebuie adus la zi în mod corespunzător de către AI, iar Manualul de parcurs de către IF conform clauzei 4.2.1.2.2.2 CR OPE TSI. |
| --- | --- |

4.4.3.2.

Identificare

Toate uşile care duc spre ieşirile de urgenţă sau pasajele de trecere (vezi 4.2.2.6) vor fi proiectate individual şi marcate pe ambele părţi. Această identificare va fi descrisă în planul de urgenţă şi în Manualul de parcurs şi va fi folosită în toate comunicările dintre întreprinderile feroviare, administratorul infrastructurii şi serviciile de salvare. Orice schimbare legată de acest aspect va fi raportată imediat; planul de urgenţă trebuie adus la zi în mod corespunzător de către AI, iar Manualul de parcurs de către IF conform clauzei 4.2.1.2.2.2 CR OPE TSI.

| 4.4.3.3. | Exerciţii
  Înainte de deschiderea unui singur tunel sau a unei serii de tuneluri, va avea loc un exerciţiu pe scară largă cuprinzând proceduri de evacuare şi salvare, în care să fie implicate toate categoriile de personal descris în planul de urgenţă.
  Planul de urgenţă va menţiona modul în care toate organizaţiile implicate pot fi familiarizate cu infrastructura şi frecvenţa la care trebuie să aibă loc vizite ale tunelului şi ale părţii superioare a acestuia sau alte exerciţii. |
| --- | --- |

4.4.3.3.

Exerciţii

Înainte de deschiderea unui singur tunel sau a unei serii de tuneluri, va avea loc un exerciţiu pe scară largă cuprinzând proceduri de evacuare şi salvare, în care să fie implicate toate categoriile de personal descris în planul de urgenţă.

Planul de urgenţă va menţiona modul în care toate organizaţiile implicate pot fi familiarizate cu infrastructura şi frecvenţa la care trebuie să aibă loc vizite ale tunelului şi ale părţii superioare a acestuia sau alte exerciţii.

| 4.4.4. | Proceduri de izolaţie şi împământare.
  Dacă serviciile de salvare solicită întreruperea alimentării cu electricitate prin conductor subteran, acestea vor primi garanţia că au fost întrerupte secţiunile corespunzătoare ale catenarei sau a şinelor de contact înainte de a intra în tunel sau într-o secţiune de tunel.
  Este responsabilitatea administratorului infrastructurii să întrerupă alimentarea cu electricitate prin conductor subteran. Responsabilitatea pentru împământare va fi descrisă în planul de urgenţă. Va luată măsura izolării secţiunii în care a avut loc accidentul. |
| --- | --- |

4.4.4.

Proceduri de izolaţie şi împământare.

Dacă serviciile de salvare solicită întreruperea alimentării cu electricitate prin conductor subteran, acestea vor primi garanţia că au fost întrerupte secţiunile corespunzătoare ale catenarei sau a şinelor de contact înainte de a intra în tunel sau într-o secţiune de tunel.

Este responsabilitatea administratorului infrastructurii să întrerupă alimentarea cu electricitate prin conductor subteran. Responsabilitatea pentru împământare va fi descrisă în planul de urgenţă. Va luată măsura izolării secţiunii în care a avut loc accidentul.

| 4.4.5. | Manual de parcurs
  Manualul de parcurs definit în CR OPE TSI 4.2.1.2.2.1 va indica informaţiile legate de siguranţa în tuneluri. |
| --- | --- |

4.4.5.

Manual de parcurs

Manualul de parcurs definit în CR OPE TSI 4.2.1.2.2.1 va indica informaţiile legate de siguranţa în tuneluri.

| 4.4.6. | Dispoziţie privind siguranţa la bordul trenului şi informaţiile pentru pasageri
  După cum se specifică în CR OPE TSI 4.2.3.7, IF vor derula procese de informare a pasagerilor despre procedurile de urgenţă şi salvare de la bord specifice tunelurilor. Asemenea informaţii vor fi oferite cel puţin în limba ţării în care circulă trenul, plus în limba engleză. Pe cât posibil, vor fi folosite informaţii vizuale (pictograme). Cuprinsul principal şi cerinţa minimă pentru informaţii va fi:






  — | Nu blocaţi coridoarele, uşile, ieşirile de urgenţă şi stingătoarele cu bagaje, biciclete etc. |
| --- | --- | --- |

4.4.6.

Dispoziţie privind siguranţa la bordul trenului şi informaţiile pentru pasageri

După cum se specifică în CR OPE TSI 4.2.3.7, IF vor derula procese de informare a pasagerilor despre procedurile de urgenţă şi salvare de la bord specifice tunelurilor. Asemenea informaţii vor fi oferite cel puţin în limba ţării în care circulă trenul, plus în limba engleză. Pe cât posibil, vor fi folosite informaţii vizuale (pictograme). Cuprinsul principal şi cerinţa minimă pentru informaţii va fi:

—

Nu blocaţi coridoarele, uşile, ieşirile de urgenţă şi stingătoarele cu bagaje, biciclete etc.

| — | În caz de incendiu, dacă puteţi, încercaţi să stingeţi focul folosind stingătoarele de la bordul trenului. |
| --- | --- |

—

În caz de incendiu, dacă puteţi, încercaţi să stingeţi focul folosind stingătoarele de la bordul trenului.

| — | Alertaţi echipajul trenului. |
| --- | --- |

—

Alertaţi echipajul trenului.

| — | Dacă nu există niciun pericol imediat, aşteptaţi instrucţiuni de la echipajul trenului. |
| --- | --- |

—

Dacă nu există niciun pericol imediat, aşteptaţi instrucţiuni de la echipajul trenului.

| — | Dacă este necesar sau vi s-a solicitat acest lucru, mutaţi-vă în alt vagon. |
| --- | --- |

—

Dacă este necesar sau vi s-a solicitat acest lucru, mutaţi-vă în alt vagon.

| — | Odată ce trenul opreşte, urmaţi instrucţiunile date de echipajul trenului. |
| --- | --- |

—

Odată ce trenul opreşte, urmaţi instrucţiunile date de echipajul trenului.

| — | Dacă părăsiţi trenul în caz de urgenţă, urmaţi semnele pentru ieşirile de urgenţă |
| --- | --- |

—

Dacă părăsiţi trenul în caz de urgenţă, urmaţi semnele pentru ieşirile de urgenţă

| — | Atenţie la trenurile care circulă pe liniile adiacente. |
| --- | --- |

—

Atenţie la trenurile care circulă pe liniile adiacente.

| 4.4.7. | Coordonarea între centrele de control ale tunelului
  Procedurile de coordonare între centrele de control importante implicate (de ex. energie, exploatare, instalaţii din tunel) vor fi conform cerinţelor din planul de urgenţă. |
| --- | --- |

4.4.7.

Coordonarea între centrele de control ale tunelului

Procedurile de coordonare între centrele de control importante implicate (de ex. energie, exploatare, instalaţii din tunel) vor fi conform cerinţelor din planul de urgenţă.

4.5.   Norme de întreţinere

În lumina cerinţelor esenţiale din Capitolul 3, normele de întreţinere specifice siguranţei în tunel în subsistemele ce privesc prezenta STI sunt după cum urmează:

| 4.5.1. | Inspectarea stării tunelului
  Această specificaţie se aplică tuturor tunelurilor, indiferent de lungimea lor.
  În planul de întreţinere, stabilit de HS INS TSI 4.5.1 şi de viitoarele CR INS TSI, trebuie luate în considerare următoarele norme suplimentare de inspectare:






  — | inspecţii vizuale anuale efectuate de AI |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

Inspectarea stării tunelului

Această specificaţie se aplică tuturor tunelurilor, indiferent de lungimea lor.

În planul de întreţinere, stabilit de HS INS TSI 4.5.1 şi de viitoarele CR INS TSI, trebuie luate în considerare următoarele norme suplimentare de inspectare:

—

inspecţii vizuale anuale efectuate de AI

| — | inspecţii detaliate conform planului de întreţinere al AI |
| --- | --- |

—

inspecţii detaliate conform planului de întreţinere al AI

| — | inspecţii speciale după accidente, dezastre naturale care ar fi putut afecta starea tunelului |
| --- | --- |

—

inspecţii speciale după accidente, dezastre naturale care ar fi putut afecta starea tunelului

| — | după şi în timpul punerii în practică a lucrărilor de reînnoire şi/sau îmbunătăţire şi înainte de reînceperea circulaţiei trenului într-un tunel trebuie efectuată o inspecţie, cu mijloacele corespunzătoare, pentru a se asigura că este asigurată stabilitatea structurii şi că nu există dereglări ale instrumentelor de măsură. |
| --- | --- |

—

după şi în timpul punerii în practică a lucrărilor de reînnoire şi/sau îmbunătăţire şi înainte de reînceperea circulaţiei trenului într-un tunel trebuie efectuată o inspecţie, cu mijloacele corespunzătoare, pentru a se asigura că este asigurată stabilitatea structurii şi că nu există dereglări ale instrumentelor de măsură.

| 4.5.2. | Întreţinere materialului rulant |
| --- | --- |

4.5.2.

Întreţinere materialului rulant

| 4.5.2.1. | Materialul rulant pentru transportul de pasageri
  Planul de întreţinere a materialului rulant folosit pentru formarea unui tren de pasageri va include în mod deosebit verificarea următorului echipament de siguranţă:






  — | Sistem de sonorizare exterioară, |
| --- | --- | --- |

4.5.2.1.

Materialul rulant pentru transportul de pasageri

Planul de întreţinere a materialului rulant folosit pentru formarea unui tren de pasageri va include în mod deosebit verificarea următorului echipament de siguranţă:

—

Sistem de sonorizare exterioară,

| — | Iluminat de urgenţă, |
| --- | --- |

—

Iluminat de urgenţă,

| — | Sistem de deblocare a uşii, |
| --- | --- |

—

Sistem de deblocare a uşii,

| — | Sistem de suprareglare a frânei de urgenţă, |
| --- | --- |

—

Sistem de suprareglare a frânei de urgenţă,

| — | Întreruperea aerului condiţionat |
| --- | --- |

—

Întreruperea aerului condiţionat

| — | Radioul trenului |
| --- | --- |

—

Radioul trenului

| — | Test de funcţionare a detectoarelor de incendiu la bordul trenului (în cazul în care sunt instalate) |
| --- | --- |

—

Test de funcţionare a detectoarelor de incendiu la bordul trenului (în cazul în care sunt instalate)

| — | Proiectul de evacuare |
| --- | --- |

—

Proiectul de evacuare

| 4.5.2.2. | Materialul rulant pentru transportul de marfă
  Planul de întreţinere a unităţilor de tracţiune folosite pentru a forma un tren de marfă va include în mod deosebit verificare prezenţei a cel puţin unui dispozitiv pe o unitate de tracţiune. |
| --- | --- |

4.5.2.2.

Materialul rulant pentru transportul de marfă

Planul de întreţinere a unităţilor de tracţiune folosite pentru a forma un tren de marfă va include în mod deosebit verificare prezenţei a cel puţin unui dispozitiv pe o unitate de tracţiune.

4.6.   Calificările profesionale

Calificările profesionale ale personalului, necesare pentru exploatarea specifică siguranţei în tunel în subsistemele ce privesc prezenta STI şi conform normelor de exploatare din clauza 4.4 a prezentei STI, sunt după cum urmează:

| 4.6.1. | Competenţa specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal
  Întregul personal care conduce sau însoţeşte trenul, ca şi personalul care autorizează mişcările trenului, vor avea cunoştinţele şi capacitatea de a pune în practică acele cunoştinţe pentru a controla situaţii grave în caz de accident. Pentru personalul răspunzător de sarcinile de conducere şi/sau însoţire a trenului, cerinţele generale sunt menţionate în CR OPE TSI 4.6. „Calificări profesionale” şi anexele H (Elementele minime necesare pentru calificarea profesională pentru sarcina de a conduce un tren) şi J (Elemente minime necesare pentru calificarea profesională pentru sarcinile asociate cu însoţirea trenului).
  Întregul echipaj va avea cunoştinţe despre comportamentul de siguranţă corespunzător în tuneluri şi în special pentru a fi capabil să evacueze un tren într-un tunel. Aceasta implică instruirea pasagerilor să treacă în următorul vagon sau să coboare din tren şi conducerea pasagerilor afară din tren spre un loc sigur.
  Personal auxiliar al trenului (de ex. servire, curăţenie), care nu face parte din echipajul trenului aşa cum este descris mai jos, va fi instruit, în plus faţă de instruirea sa de bază, să sprijine acţiunile echipajului (1).
  Instruirea profesională a inginerilor şi administratorilor răspunzători pentru întreţinerea şi exploatarea subsistemelor va include subiectul siguranţei în tunelurile feroviare. |
| --- | --- |

4.6.1.

Competenţa specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal

Întregul personal care conduce sau însoţeşte trenul, ca şi personalul care autorizează mişcările trenului, vor avea cunoştinţele şi capacitatea de a pune în practică acele cunoştinţe pentru a controla situaţii grave în caz de accident. Pentru personalul răspunzător de sarcinile de conducere şi/sau însoţire a trenului, cerinţele generale sunt menţionate în CR OPE TSI 4.6. „Calificări profesionale” şi anexele H (Elementele minime necesare pentru calificarea profesională pentru sarcina de a conduce un tren) şi J (Elemente minime necesare pentru calificarea profesională pentru sarcinile asociate cu însoţirea trenului).

Întregul echipaj va avea cunoştinţe despre comportamentul de siguranţă corespunzător în tuneluri şi în special pentru a fi capabil să evacueze un tren într-un tunel. Aceasta implică instruirea pasagerilor să treacă în următorul vagon sau să coboare din tren şi conducerea pasagerilor afară din tren spre un loc sigur.

Personal auxiliar al trenului (de ex. servire, curăţenie), care nu face parte din echipajul trenului aşa cum este descris mai jos, va fi instruit, în plus faţă de instruirea sa de bază, să sprijine acţiunile echipajului (1).

Instruirea profesională a inginerilor şi administratorilor răspunzători pentru întreţinerea şi exploatarea subsistemelor va include subiectul siguranţei în tunelurile feroviare.

4.7.   Condiţii sanitare şi de siguranţă

Condiţiile sanitare şi de siguranţă ale personalului solicitat pentru operaţiile specifice siguranţei în tunel în subsistemele care privesc prezenta STI şi pentru punerea în practică a STI sunt după cum urmează:

| 4.7.1. | Dispozitiv de auto-salvare
  Unităţile de tracţiune ale trenurilor de marfă operate manual vor fi dotate cu un dispozitiv de auto-salvare pentru mecanic şi alte persoane de la bord care să îndeplinească specificaţiile unuia dintre cele două standarde EN 402:2003 sau 403:2004. IF trebuie să aleagă una dintre cele două soluţii descrise în aceste standarde. |
| --- | --- |

4.7.1.

Dispozitiv de auto-salvare

Unităţile de tracţiune ale trenurilor de marfă operate manual vor fi dotate cu un dispozitiv de auto-salvare pentru mecanic şi alte persoane de la bord care să îndeplinească specificaţiile unuia dintre cele două standarde EN 402:2003 sau 403:2004. IF trebuie să aleagă una dintre cele două soluţii descrise în aceste standarde.

4.8.   Registrele de infrastructură şi material rulant

Conform articolului 24 alineatul (1) al Directivei 2001/16/CE, fiecare STI va indica exact informaţiile care trebuie incluse în registrele de infrastructură şi material rulant.

| 4.8.1. | Registrul de infrastructură
  Vezi anexa A la prezenta STI |
| --- | --- |

4.8.1.

Registrul de infrastructură

Vezi anexa A la prezenta STI

| 4.8.2. | Registrul materialului rulant
  Vezi anexa B la prezenta STI |
| --- | --- |

4.8.2.

Registrul materialului rulant

Vezi anexa B la prezenta STI

5.   CONSTITUENŢII INTEROPERABILITĂŢII

Niciun element constitutiv de interoperabilitate nu este definit în SRT TSI.

6.   EVALUAREA CONFORAITĂŢII SAU/ŞI A FIABILITĂŢII CONSTITUENŢILOR ŞI VERIFICAREA SUBSISTEMULUI

6.1.   Elementele consititutive de interoperabilitate

Inaplicabil, de vreme ce nu a fost definit niciun element constitutiv de interoperabilitate în SRT TSI.

6.2.   Subsisteme

| 6.2.1. | Evaluarea conformităţii (generalităţi)
  Entitatea contractantă, cum ar fi o întreprindere feroviară, un administrator de infrastructură, un fabricant de materiale rulante sau un reprezentant autorizat stabilit în Comunitate va depune o cerere de evaluare a conformităţii Subsistemelor Material rulant sau Energie sau Control-Comandă şi Semnalizare sau Infrastructură la un organism notificat la alegerea sa.
  Acum trebuie făcută o distincţie:






  — | subsistemele pentru care există deja un STI: CR CCS, CR OPE, CR RST (vagoane) |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

Evaluarea conformităţii (generalităţi)

Entitatea contractantă, cum ar fi o întreprindere feroviară, un administrator de infrastructură, un fabricant de materiale rulante sau un reprezentant autorizat stabilit în Comunitate va depune o cerere de evaluare a conformităţii Subsistemelor Material rulant sau Energie sau Control-Comandă şi Semnalizare sau Infrastructură la un organism notificat la alegerea sa.

Acum trebuie făcută o distincţie:

—

subsistemele pentru care există deja un STI: CR CCS, CR OPE, CR RST (vagoane)

| — | subsistemele pentru care nu există încă un STI: CR RST altele decât vagoane, CR ENE, CR INS |
| --- | --- |

—

subsistemele pentru care nu există încă un STI: CR RST altele decât vagoane, CR ENE, CR INS

Pentru prima situaţie, evaluarea prin comparaţie cu SRT TSI trebuie făcută în cadrul evaluării subsistemului relevant prin comparaţie cu STI a sa specifică. Pentru a doua situaţie (CR RST altele decât vagoane, CR INS şi CR ENE), evaluarea este descrisă fie în acest capitol, fie în capitolele respective ale HS TSI-urilor existente (RST, INS, ENE).

În cazurile în care specificaţia din capitolul 4 al CR SRT TSI este aplicabilă, în acest capitol nu se oferă nicio altă informaţie pentru evaluare.

Trimiterea se face în tabelul următor.

| Specificaţie | Trimitere |
| --- | --- |
| 4.2.2.1. | Instalarea de macazuri şi pasaje de nivel |

Specificaţie

Trimitere

4.2.2.1.

Instalarea de macazuri şi pasaje de nivel

CR SRT TSI 6.2.7.1

| 4.2.2.2 | Prevenirea accesului neautorizate la ieşirile de urgenţă şi compartimentele pentru echipamente |
| --- | --- |

4.2.2.2

Prevenirea accesului neautorizate la ieşirile de urgenţă şi compartimentele pentru echipamente

CR SRT TSI 6.2.7.2

| 4.2.2.3 | Cerinţe de protecţie împotriva incendiului pentru structuri |
| --- | --- |

4.2.2.3

Cerinţe de protecţie împotriva incendiului pentru structuri

CR SRT TSI 6.2.7.3

| 4.2.2.4 | Cerinţe de protecţie împotriva incendiului pentru materialul de construcţie |
| --- | --- |

4.2.2.4

Cerinţe de protecţie împotriva incendiului pentru materialul de construcţie

CR SRT TSI 4.2.2.4

| 4.2.2.5 | Detectarea incendiului |
| --- | --- |

4.2.2.5

Detectarea incendiului

CR SRT TSI 4.2.2.5

| 4.2.2.6 | Amenajări de auto-salvare, evacuare şi salvare în caz de accident |
| --- | --- |

4.2.2.6

Amenajări de auto-salvare, evacuare şi salvare în caz de accident

CR SRT TSI 6.2.7.4

| 4.2.2.7 | Căi de evacuare |
| --- | --- |

4.2.2.7

Căi de evacuare

CR SRT TSI 4.2.2.7

| 4.2.2.8 | Iluminatul de urgenţă pe rutele de evacuare |
| --- | --- |

4.2.2.8

Iluminatul de urgenţă pe rutele de evacuare

CR SRT TSI 4.2.2.8

| 4.2.2.9 | Semnalarea căilor de evacuare |
| --- | --- |

4.2.2.9

Semnalarea căilor de evacuare

CR SRT TSI 4.2.2.9

| 4.2.2.10 | Comunicarea în caz de urgenţă |
| --- | --- |

4.2.2.10

Comunicarea în caz de urgenţă

CR SRT TSI 6.2.7.5

| 4.2.2.11 | Accesul serviciilor de salvare |
| --- | --- |

4.2.2.11

Accesul serviciilor de salvare

CR SRT TSI 6.2.7.5

| 4.2.2.12 | Zone de salvare din afara tunelurilor |
| --- | --- |

4.2.2.12

Zone de salvare din afara tunelurilor

CR SRT TSI 6.2.7.5

| 4.2.2.13 | Alimentarea cu apă |
| --- | --- |

4.2.2.13

Alimentarea cu apă

CR SRT TSI 6.2.7.5

| 4.2.3.1 | Segmentarea liniilor suspendate sau a şinelor de contact |
| --- | --- |

4.2.3.1

Segmentarea liniilor suspendate sau a şinelor de contact

CR SRT TSI 4.2.3.1

| 4.2.3.2 | Împământarea liniei suspendate sau a şinei de contact |
| --- | --- |

4.2.3.2

Împământarea liniei suspendate sau a şinei de contact

CR SRT TSI 6.2.7.5

| 4.2.3.3 | Alimentarea cu energie electrică |
| --- | --- |

4.2.3.3

Alimentarea cu energie electrică

CR SRT TSI 6.2.7.5

| 4.2.3.4 | Cerinţe pentru cablurile electrice din tuneluri |
| --- | --- |

4.2.3.4

Cerinţe pentru cablurile electrice din tuneluri

CR SRT TSI 4.2.3.4

| 4.2.3.5 | Fiabilitatea instalaţiilor electrice |
| --- | --- |

4.2.3.5

Fiabilitatea instalaţiilor electrice

CR SRT TSI 6.2.7.6

| 4.2.4.1 | Detectoarele de ax fierbinte |
| --- | --- |

4.2.4.1

Detectoarele de ax fierbinte

CR SRT TSI 6.2.7.7

| 4.2.5.1 | Proprietăţile materiale ale materialului rulant |
| --- | --- |

4.2.5.1

Proprietăţile materiale ale materialului rulant

HS RST TSI/CR WAG TSI

| 4.2.5.2 | Stingătoare pentru materialul rulant pentru transportul de pasageri |
| --- | --- |

4.2.5.2

Stingătoare pentru materialul rulant pentru transportul de pasageri

HS RST TSI

| 4.2.5.3 | Protecţia împotriva incendiilor pentru trenurile de marfă |
| --- | --- |

4.2.5.3

Protecţia împotriva incendiilor pentru trenurile de marfă

CR SRT TSI 4.2.5.3

| 4.2.5.4 | Bariere de incendiu pentru materialul rulant pentru transportul de pasageri |
| --- | --- |

4.2.5.4

Bariere de incendiu pentru materialul rulant pentru transportul de pasageri

HS RST TSI

| 4.2.5.5 | Măsuri suplimentare privind capacitatea de funcţionare a materialului rulant pentru transportul de pasageri cu incendiu la bord: |
| --- | --- |

4.2.5.5

Măsuri suplimentare privind capacitatea de funcţionare a materialului rulant pentru transportul de pasageri cu incendiu la bord:

CR SRT TSI 4.2.5.5

| 4.2.5.6 | Detectoare de incendiu la bordul trenului |
| --- | --- |

4.2.5.6

Detectoare de incendiu la bordul trenului

HS RST TSI

| 4.2.5.7 | Mijloace de comunicare în trenuri |
| --- | --- |

4.2.5.7

Mijloace de comunicare în trenuri

HS RST TSI

| 4.2.5.8 | Suprareglarea frânei de urgenţă |
| --- | --- |

4.2.5.8

Suprareglarea frânei de urgenţă

CR SRT TSI 4.2.5.8

| 4.2.5.9 | Sistemul de iluminat de urgenţă din tren |
| --- | --- |

4.2.5.9

Sistemul de iluminat de urgenţă din tren

CR SRT TSI 4.2.5.9

| 4.2.5.10 | Întreruperea aerului condiţionat |
| --- | --- |

4.2.5.10

Întreruperea aerului condiţionat

HS RST TSI

| 4.2.5.11 | Proiect de evacuare a materialului rulant pentru transportul de pasageri |
| --- | --- |

4.2.5.11

Proiect de evacuare a materialului rulant pentru transportul de pasageri

CR SRT TSI 4.2.5.11

| 4.2.5.12 | Informarea şi accesul serviciului de salvare |
| --- | --- |

4.2.5.12

Informarea şi accesul serviciului de salvare

CR SRT TSI 6.2.8.1

| 4.4.1 | Verificarea stării trenurilor şi a acţiunilor corespunzătoare |
| --- | --- |

4.4.1

Verificarea stării trenurilor şi a acţiunilor corespunzătoare

CR OPE TSI

| 4.4.2 | Regulă de urgenţă |
| --- | --- |

4.4.2

Regulă de urgenţă

CR OPE TSI

| 4.4.3 | Plan şi exerciţii de urgenţă în tunel |
| --- | --- |

4.4.3

Plan şi exerciţii de urgenţă în tunel

CR OPE TSI

| 4.4.4 | Proceduri de împământare |
| --- | --- |

4.4.4

Proceduri de împământare

CR OPE TSI

| 4.4.5 | Manual de parcurs |
| --- | --- |

4.4.5

Manual de parcurs

CR OPE TSI

| 4.4.6 | Dispoziţie privind siguranţa la bordul trenului şi informaţiile pentru pasageri |
| --- | --- |

4.4.6

Dispoziţie privind siguranţa la bordul trenului şi informaţiile pentru pasageri

CR OPE TSI

| 4.4.7 | Coordonarea între centrele de control din tunel |
| --- | --- |

4.4.7

Coordonarea între centrele de control din tunel

CR OPE TSI

| 4.5.1 | Inspectarea stării tunelului |
| --- | --- |

4.5.1

Inspectarea stării tunelului

CR SRT TSI 6.2.5

| 4.5.2 | Întreţinerea materialului rulant |
| --- | --- |

4.5.2

Întreţinerea materialului rulant

CR SRT TSI 6.2.5

| 4.6.1. | Competenţă specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal |
| --- | --- |

4.6.1.

Competenţă specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal

CR SRT TSI 4.6.1

| 4.7.1. | Dispozitiv de auto-salvare |
| --- | --- |

4.7.1.

Dispozitiv de auto-salvare

CR SRT TSI 6.2.8.2

Acest organism notificat va fi autorizat:

| — | Fie să evalueze fiecare dintre subsistemele menţionate mai sus |
| --- | --- |

—

Fie să evalueze fiecare dintre subsistemele menţionate mai sus

| — | Fie să evalueze doar unul dintre subsisteme, dar, într-un astfel de caz, va stabili acorduri cu celelalte organisme notificate pentru evaluarea celorlalte subsisteme pentru evaluarea cerinţelor relevante privind celelalte subsisteme (vezi secţiunea 4.2. a acestui STI) |
| --- | --- |

—

Fie să evalueze doar unul dintre subsisteme, dar, într-un astfel de caz, va stabili acorduri cu celelalte organisme notificate pentru evaluarea celorlalte subsisteme pentru evaluarea cerinţelor relevante privind celelalte subsisteme (vezi secţiunea 4.2. a acestui STI)

Declaraţia(iile) CE de verificare conform articolului 18 alineatul (1) şi anexa IV la Directiva 2001/16/CE modificată prin Directiva 2004/50/CE cu privire de subsistemul(ele) avut(e) în vedere va(vor) fi elaborată(e) de solicitant(ţi).

Declaraţia(iile) de verificare CE trebuie să obţină autorizaţia de punere în funcţiune a subsistemelor.

Evaluarea de conformitate a subsistemului va fi efectuată conform unui modul sau unei combinaţii de module conform clauzei 6.2.2 şi anexei E la prezenta STI:

Module pentru verificarea CE a subsistemelor (vezi Anexa F)

Modulul SB: Examinarea tipului pentru fazele proiectării şi dezvoltării

Modulul SD: Sistemul de gestiune a calităţii produsului pentru faza de producţie

Modulul IF: Verificarea produsului pentru faza de producţie

Modulul SG: Verificarea unităţii

Modulul SH2: Sistemul de gestiune a calităţii globale cu examinarea proiectării pentru fazele proiectării, dezvoltării şi producţiei

Procesul de aprobare şi cuprinsul evaluării vor fi definite în comun de solicitant şi organismul notificat conform cerinţelor definite în prezenta STI şi în conformitate cu normele menţionate în secţiunea 7 a prezentei STI.

| 6.2.2. | Proceduri de evaluare a conformităţii (module)
  Solicitantul va alege unul dintre modulele sau una dintre combinaţiile de module indicate în tabelul următor.
  Table
  Proceduri de evaluare









  Subsistem care va fi evaluat | Modul SB+SD | Modul SB+IF | Modul SG | Modul SH2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Subsistemul Material rulant | X | X | | X |
| Subsistemul Energie | X | X | X | X |
| Subsistemul Infrastructură | | | X | X |
| Control-Comandă şi Semnalizare | | | X | X |

6.2.2.

Proceduri de evaluare a conformităţii (module)

Solicitantul va alege unul dintre modulele sau una dintre combinaţiile de module indicate în tabelul următor.

Table

Proceduri de evaluare

Subsistem care va fi evaluat

Modul SB+SD

Modul SB+IF

Modul SG

Modul SH2

Subsistemul Material rulant

X

X

X

Subsistemul Energie

X

X

X

X

Subsistemul Infrastructură

X

X

Control-Comandă şi Semnalizare

X

X

Caracteristicile subsistemului care va fi evaluat în timpul fazelor importante sunt indicate în anexa E. Solicitantul va confirma că fiecare subsistem produs se supune tiparului. Un „X” în coloana a 4-a a tabelului E din anexa E arată că trăsăturile importante vor fi verificate prin testarea fiecărui subsistem în parte.

Evaluarea subsistemului de întreţinere este descrisă în clauza 6.2.5.

| 6.2.3. | Soluţii existente
  Dacă o soluţie existentă este deja evaluată pentru o cerere în condiţii comparabile şi funcţionează, atunci se aplică următorul proces:
  Solicitantul va demonstra că rezultatele testelor şi verificărilor pentru evaluarea anterioară a cererii sunt în conformitate cu cerinţele prezentei STI. În acest caz evaluarea anterioară a tipului caracteristicilor subsistemului va rămâne valabilă în noua aplicare. |
| --- | --- |

6.2.3.

Soluţii existente

Dacă o soluţie existentă este deja evaluată pentru o cerere în condiţii comparabile şi funcţionează, atunci se aplică următorul proces:

Solicitantul va demonstra că rezultatele testelor şi verificărilor pentru evaluarea anterioară a cererii sunt în conformitate cu cerinţele prezentei STI. În acest caz evaluarea anterioară a tipului caracteristicilor subsistemului va rămâne valabilă în noua aplicare.

| 6.2.4. | Soluţii inovatoare
  Dacă un subsistem include o soluţie inovatoare aşa cum este definită în secţiunea 4.1, producătorul sau entitatea contractantă va menţiona devierea de la clauza relevantă a STI şi o va transmite Agenţiei Feroviare Europene (AEF). AEF va produce şi finaliza specificaţiile funcţionale şi interfeţele corespunzătoare acestei soluţii şi va elabora metode de evaluare.
  Specificaţiile funcţionale şi ale interfeţelor corespunzătoare şi metodele de evaluare vor fi încorporate în STI prin procesul de revizuire. După intrarea în vigoare a deciziei Comisiei, luată conform articolului 21 alineatul (2) din Directiva 2001/16/CE modificată prin Directiva 2004/50/CE, soluţia inovatoare primeşte permisiunea de a fi folosită înainte de a fi încorporată în STI. |
| --- | --- |

6.2.4.

Soluţii inovatoare

Dacă un subsistem include o soluţie inovatoare aşa cum este definită în secţiunea 4.1, producătorul sau entitatea contractantă va menţiona devierea de la clauza relevantă a STI şi o va transmite Agenţiei Feroviare Europene (AEF). AEF va produce şi finaliza specificaţiile funcţionale şi interfeţele corespunzătoare acestei soluţii şi va elabora metode de evaluare.

Specificaţiile funcţionale şi ale interfeţelor corespunzătoare şi metodele de evaluare vor fi încorporate în STI prin procesul de revizuire. După intrarea în vigoare a deciziei Comisiei, luată conform articolului 21 alineatul (2) din Directiva 2001/16/CE modificată prin Directiva 2004/50/CE, soluţia inovatoare primeşte permisiunea de a fi folosită înainte de a fi încorporată în STI.

| 6.2.5. | Evaluarea întreţinerii
  Conform articolului 18.3 din Directiva 2001/16/CE modificată prin Directiva 2004/50/CE, organismul notificat va întocmi Dosarul Tehnic, care include Dosarul de Întreţinere. Aceasta înseamnă că, în special, organismul notificat va verifica:






  — | existenţa dosarului de întreţinere, |
| --- | --- | --- |

6.2.5.

Evaluarea întreţinerii

Conform articolului 18.3 din Directiva 2001/16/CE modificată prin Directiva 2004/50/CE, organismul notificat va întocmi Dosarul Tehnic, care include Dosarul de Întreţinere. Aceasta înseamnă că, în special, organismul notificat va verifica:

—

existenţa dosarului de întreţinere,

| — | existenţa în dosarul de întreţinere pentru materialul rulant a articolelor detaliate în clauza 4.2.10.2 a HS RST TSI, |
| --- | --- |

—

existenţa în dosarul de întreţinere pentru materialul rulant a articolelor detaliate în clauza 4.2.10.2 a HS RST TSI,

dar nu trebuie să verifice corectitudinea conţinutului dosarului de întreţinere.

Evaluarea conformităţii întreţinerii este responsabilitatea autorităţii naţionale competente.

| 6.2.6. | Evaluarea normelor de exploatare
  Serviciul feroviar sau administratorul infrastructurii va demonstra îndeplinirea cerinţelor prezentei STI. Aceasta se poate face ca parte a sistemului de gestiune a siguranţei descris în Directiva 2004/49/CE. Îndeplinirea normelor de exploatare a prezentei STI nu presupune evaluarea separată de către un organism notificat, decât dacă se cere de către OPE TSI.
  Autoritatea competentă relevantă va efectua o evaluare a oricărei proceduri sau proces operaţional nou sau amendat, înainte de punerea în practică, înaintea acordării unui certificat/unei autorizaţii nou(i)/revăzut(e). Această evaluare va face parte din procesul acordării autorizaţiei/certificatului de siguranţă. |
| --- | --- |

6.2.6.

Evaluarea normelor de exploatare

Serviciul feroviar sau administratorul infrastructurii va demonstra îndeplinirea cerinţelor prezentei STI. Aceasta se poate face ca parte a sistemului de gestiune a siguranţei descris în Directiva 2004/49/CE. Îndeplinirea normelor de exploatare a prezentei STI nu presupune evaluarea separată de către un organism notificat, decât dacă se cere de către OPE TSI.

Autoritatea competentă relevantă va efectua o evaluare a oricărei proceduri sau proces operaţional nou sau amendat, înainte de punerea în practică, înaintea acordării unui certificat/unei autorizaţii nou(i)/revăzut(e). Această evaluare va face parte din procesul acordării autorizaţiei/certificatului de siguranţă.

| 6.2.7. | Cerinţe suplimentare pentru evaluarea specificaţiilor de competenţa AI |
| --- | --- |

6.2.7.

Cerinţe suplimentare pentru evaluarea specificaţiilor de competenţa AI

| 6.2.7.1. | Instalarea macazurilor şi pasajelor de nivel
  Organismul notificat va verifica existenţa în dosarul tehnic a unui studiu tehnic care justifică plasarea macazurilor şi pasajelor de nivel în tunel şi care confirmă că s-a instalat doar un număr minim de macazuri şi pasaje de nivel conform cerinţelor 4.2.2.1. |
| --- | --- |

6.2.7.1.

Instalarea macazurilor şi pasajelor de nivel

Organismul notificat va verifica existenţa în dosarul tehnic a unui studiu tehnic care justifică plasarea macazurilor şi pasajelor de nivel în tunel şi care confirmă că s-a instalat doar un număr minim de macazuri şi pasaje de nivel conform cerinţelor 4.2.2.1.

| 6.2.7.2. | Prevenirea accesului neautorizat la ieşirile de urgenţă şi compartimentele pentru echipament
  Evaluarea va confirma că:






  — | Uşile de evacuare la suprafaţă şi uşile de la compartimentele pentru echipament sunt prevăzute cu încuietori corespunzătoare |
| --- | --- | --- |

6.2.7.2.

Prevenirea accesului neautorizat la ieşirile de urgenţă şi compartimentele pentru echipament

Evaluarea va confirma că:

—

Uşile de evacuare la suprafaţă şi uşile de la compartimentele pentru echipament sunt prevăzute cu încuietori corespunzătoare

| — | Încuietorile asigurate sunt consecvente cu strategia pentru siguranţă pentru tunel şi infrastructura adiacentă |
| --- | --- |

—

Încuietorile asigurate sunt consecvente cu strategia pentru siguranţă pentru tunel şi infrastructura adiacentă

| — | Ieşirile de urgenţă nu pot fi încuiate pe dinăuntru şi pot fi deschise de un pasager care evacuează trenul |
| --- | --- |

—

Ieşirile de urgenţă nu pot fi încuiate pe dinăuntru şi pot fi deschise de un pasager care evacuează trenul

| — | Sunt disponibile dispoziţii de acces pentru serviciile de salvare. |
| --- | --- |

—

Sunt disponibile dispoziţii de acces pentru serviciile de salvare.

| 6.2.7.3. | Cerinţe de protecţie împotriva incendiului pentru structuri
  Organismul notificat va evalua conformitatea cu cerinţele pentru protecţia împotriva incendiului pentru structuri, definite în 4.2.2.3, folosind rezultatele calculelor făcute de administratorul infrastructurii sau de entitatea contractantă. |
| --- | --- |

6.2.7.3.

Cerinţe de protecţie împotriva incendiului pentru structuri

Organismul notificat va evalua conformitatea cu cerinţele pentru protecţia împotriva incendiului pentru structuri, definite în 4.2.2.3, folosind rezultatele calculelor făcute de administratorul infrastructurii sau de entitatea contractantă.

| 6.2.7.4. | Facilităţi pentru auto-salvare, salvare şi evacuare în caz de accident
  Organismul notificat va verifica dacă soluţia adoptată este identificată clar printr-o declaraţie în dosarul tehnic şi în conformitate cu cerinţele 4.2.2.6. În cazul 4.2.2.6.5 Soluţie tehnică alternativă, organismul notificat va verifica dacă s-a efectuat studiul tehnic corespunzător şi dacă acesta a fost ulterior aprobat de autoritatea naţională competentă. |
| --- | --- |

6.2.7.4.

Facilităţi pentru auto-salvare, salvare şi evacuare în caz de accident

Organismul notificat va verifica dacă soluţia adoptată este identificată clar printr-o declaraţie în dosarul tehnic şi în conformitate cu cerinţele 4.2.2.6. În cazul 4.2.2.6.5 Soluţie tehnică alternativă, organismul notificat va verifica dacă s-a efectuat studiul tehnic corespunzător şi dacă acesta a fost ulterior aprobat de autoritatea naţională competentă.

| 6.2.7.5. | Accesul şi echipamentul serviciilor de salvare
  Organismul notificat va confirma, prin verificarea dosarului tehnic şi luând în considerare dovada consultării serviciilor de salvare, că au fost îndeplinite cerinţele din clauzele următoare:






  — | 4.2.2.10 Comunicarea în caz de urgenţă |
| --- | --- | --- |

6.2.7.5.

Accesul şi echipamentul serviciilor de salvare

Organismul notificat va confirma, prin verificarea dosarului tehnic şi luând în considerare dovada consultării serviciilor de salvare, că au fost îndeplinite cerinţele din clauzele următoare:

—

4.2.2.10 Comunicarea în caz de urgenţă

| — | 4.2.2.11 Accesul serviciilor de salvare |
| --- | --- |

—

4.2.2.11 Accesul serviciilor de salvare

| — | 4.2.2.12 Zone de salvare din afara tunelurilor |
| --- | --- |

—

4.2.2.12 Zone de salvare din afara tunelurilor

| — | 4.2.2.13 Alimentarea cu apă |
| --- | --- |

—

4.2.2.13 Alimentarea cu apă

| — | 4.2.3.2 Împământarea liniei suspendate şi a şinelor de contact |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 Împământarea liniei suspendate şi a şinelor de contact

| — | 4.2.3.3 Alimentarea cu energie electrică |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 Alimentarea cu energie electrică

| 6.2.7.6. | Fiabilitatea instalaţiilor electrice
  Organismul notificat va confirma că a fost efectuată o evaluare a modului de cădere, care îndeplineşte cerinţele funcţionale ale 4.2.3.5. |
| --- | --- |

6.2.7.6.

Fiabilitatea instalaţiilor electrice

Organismul notificat va confirma că a fost efectuată o evaluare a modului de cădere, care îndeplineşte cerinţele funcţionale ale 4.2.3.5.

| 6.2.7.7. | Detectoare de ax fierbinte
  Organismul notificat va confirma dotarea cu detectoare de ax fierbinte sau echipament de predicţie conform cerinţelor clauzei 4.2.4.1 şi că administratorul infrastructurii a stabilit procedurile de acţiune ce urmează declanşării alarmei care să prevină intrarea sau oprirea în tunel a unei materiale rulante suspecte. |
| --- | --- |

6.2.7.7.

Detectoare de ax fierbinte

Organismul notificat va confirma dotarea cu detectoare de ax fierbinte sau echipament de predicţie conform cerinţelor clauzei 4.2.4.1 şi că administratorul infrastructurii a stabilit procedurile de acţiune ce urmează declanşării alarmei care să prevină intrarea sau oprirea în tunel a unei materiale rulante suspecte.

| 6.2.8. | Cerinţe suplimentare pentru evaluarea specificaţiilor de competenţa IF
  Specificaţiile pentru CR RST stabilite în prezenta STI sunt aceleaşi ca şi cele descrise în HS RST TSI. Aşadar, evaluarea specificaţiilor privind materialul rulant trebuie efectuată conform specificaţiilor de evaluare din HS RST TSI capitolul 6, cu excepţia clauzelor următoare, în care se furnizează cerinţe şi informaţii suplimentare: | 4.2.5.3 Protecţia împotriva incendiului pentru trenurile de marfă |
| --- | --- | --- |

6.2.8.

Cerinţe suplimentare pentru evaluarea specificaţiilor de competenţa IF

Specificaţiile pentru CR RST stabilite în prezenta STI sunt aceleaşi ca şi cele descrise în HS RST TSI. Aşadar, evaluarea specificaţiilor privind materialul rulant trebuie efectuată conform specificaţiilor de evaluare din HS RST TSI capitolul 6, cu excepţia clauzelor următoare, în care se furnizează cerinţe şi informaţii suplimentare:

4.2.5.3 Protecţia împotriva incendiului pentru trenurile de marfă

| | 4.2.5.12 Informarea şi accesul serviciilor de salvare |
| --- | --- |

4.2.5.12 Informarea şi accesul serviciilor de salvare

| 6.2.8.1. | Informarea şi accesul serviciilor de salvare
  Organismul notificat va verifica îndeplinirea cerinţelor 4.2.5.12 prin dovada consultării cu serviciile de salvare. |
| --- | --- |

6.2.8.1.

Informarea şi accesul serviciilor de salvare

Organismul notificat va verifica îndeplinirea cerinţelor 4.2.5.12 prin dovada consultării cu serviciile de salvare.

| 6.2.8.2. | Dispozitivul de auto-salvare
  Evaluarea conformităţii este descrisă în EN401:1994, EN402:2003, EN403:2004. |
| --- | --- |

6.2.8.2.

Dispozitivul de auto-salvare

Evaluarea conformităţii este descrisă în EN401:1994, EN402:2003, EN403:2004.

7.   PUNERE ÎN APLICARE

Prezentul SRT TSI specifică parametrii de bază necesari în tuneluri (sau linii convenţionale) noi, reînnoite sau îmbunătăţite ori materiale rulante noi, reînnoite sau îmbunătăţite, pentru armonizarea nivelului curent de siguranţă în tuneluri din întreaga Europă. Aceasta se poate realiza în principal printr-o combinaţie optimă de cerinţe impuse infrastructurii, materialului rulant şi subsistemelor de exploatare. Pentru a face o trecere treptată de la situaţia existentă la situaţia finală în care îndeplinirea STI va constitui standardul, capitolul de faţă defineşte strategia de punere în practică a SRT TSI.

7.1.   Aplicarea prezentei STI la subsistemele ce vor fi puse în funcţiune

| 7.1.1. | Generalităţi
  Capitolele 4 la 6 se aplică în întregime la subsistemele din domeniul geografic de aplicare al prezentei STI (cf. alineatul 1.2) care vor fi puse în funcţiune după intrarea în vigoare a prezentei STI.
  Acestea se referă în special atât la tuneluri noi, cât şi la proiecte de noi tuneluri. Pentru proiecte aflate într-o fază avansată de dezvoltare şi pentru contracte deja acordate, vezi art. 7 litera (a) din Directiva 2001/16/CE. |
| --- | --- |

7.1.1.

Generalităţi

Capitolele 4 la 6 se aplică în întregime la subsistemele din domeniul geografic de aplicare al prezentei STI (cf. alineatul 1.2) care vor fi puse în funcţiune după intrarea în vigoare a prezentei STI.

Acestea se referă în special atât la tuneluri noi, cât şi la proiecte de noi tuneluri. Pentru proiecte aflate într-o fază avansată de dezvoltare şi pentru contracte deja acordate, vezi art. 7 litera (a) din Directiva 2001/16/CE.

| 7.1.2. | Materialul rulant nou construit după un model existent
  Materialul rulant nou construit după un model existent înainte de intrarea în vigoare a prezentei STI şi care a fost deja autorizat de unul sau mai multe state membre pentru funcţionare pe anumite linii are permisiunea de punere în funcţiune în decurs de patru ani după intrarea în vigoare a prezentei STI fără o evaluare a conformităţii cu SRT TSI, atât timp cât trenul rămâne pe liniile sale definite de funcţionare.
  Totuşi, dacă se intenţionează ca această material rulant să funcţioneze pe linii cu tuneluri >1 km lungime, el va fi dotat cu un dispozitiv de suprareglaj al frânei de urgenţă conform clauzei 4.2.5.8 din prezenta STI. |
| --- | --- |

7.1.2.

Materialul rulant nou construit după un model existent

Materialul rulant nou construit după un model existent înainte de intrarea în vigoare a prezentei STI şi care a fost deja autorizat de unul sau mai multe state membre pentru funcţionare pe anumite linii are permisiunea de punere în funcţiune în decurs de patru ani după intrarea în vigoare a prezentei STI fără o evaluare a conformităţii cu SRT TSI, atât timp cât trenul rămâne pe liniile sale definite de funcţionare.

Totuşi, dacă se intenţionează ca această material rulant să funcţioneze pe linii cu tuneluri >1 km lungime, el va fi dotat cu un dispozitiv de suprareglaj al frânei de urgenţă conform clauzei 4.2.5.8 din prezenta STI.

| 7.1.3. | Materiale rulante existente menite să funcţioneze în tuneluri noi
  Dacă nu diminuează nivelul global de siguranţă definit de reglementări naţionale notificate, nu se impune nicio restricţie asupra funcţionării trenurilor existente în ceea ce priveşte tunelurile care fac obiectul STI. |
| --- | --- |

7.1.3.

Materiale rulante existente menite să funcţioneze în tuneluri noi

Dacă nu diminuează nivelul global de siguranţă definit de reglementări naţionale notificate, nu se impune nicio restricţie asupra funcţionării trenurilor existente în ceea ce priveşte tunelurile care fac obiectul STI.

7.2.   Aplicarea prezentei STI la subsisteme aflate deja în stare de funcţiune

| 7.2.1. | Introducere
  Subsistemele aflate deja în stare de funcţionare vor fi îmbunătăţite şi înnoite conform condiţiilor expuse în articolul 14 alineatul (3) din Directiva 2001/16/CE.
  În acest context special, strategia de migraţie (vezi 7.2.2) arată modul în care fiecare subsistem existent în tunel supus proceselor de reînnoire sau îmbunătăţire va fi adaptat pentru a îndeplini cerinţele STI.
  Îmbunătăţirea şi reînnoirea sunt definite în Directiva 2001/16/CE articolul 2 alineatul (l) literele (m) şi (n). Totuşi, toate măsurile prescrise ulterior se aplică atât acţiunilor de îmbunătăţire, cât şi celor de reînnoire.
  Pentru a permite o punere în aplicare proactivă a prezentei STI, statele membre sunt încurajate să promoveze şi să sprijine strategia de punere în aplicare. De fiecare dată când vor fi îmbunătăţite sau reînnoite subsistemele unei secţiuni de tunel sau a unei materiale rulante deja în stare de funcţionare, trebuie luată în considerare ocazia de a include alte părţi care nu sunt incluse în planurile de îmbunătăţire şi reînnoire, dar care pot fi aduse la conformitate cu prezenta STI, mai ales acolo unde există beneficii şi îmbunătăţiri semnificative ale siguranţei care pot fi realizate cu un cost suplimentar limitat.
  În cazul în care un subsistem relevant pentru siguranţa în tunel este reevaluat în funcţie de orice altă STI ca urmare a lucrărilor de reînnoire sau îmbunătăţire, va fi necesară doar reevaluarea în funcţie de prezenta STI în ceea ce priveşte acele sisteme şi componente afectate direct de lucrări. |
| --- | --- |

7.2.1.

Introducere

Subsistemele aflate deja în stare de funcţionare vor fi îmbunătăţite şi înnoite conform condiţiilor expuse în articolul 14 alineatul (3) din Directiva 2001/16/CE.

În acest context special, strategia de migraţie (vezi 7.2.2) arată modul în care fiecare subsistem existent în tunel supus proceselor de reînnoire sau îmbunătăţire va fi adaptat pentru a îndeplini cerinţele STI.

Îmbunătăţirea şi reînnoirea sunt definite în Directiva 2001/16/CE articolul 2 alineatul (l) literele (m) şi (n). Totuşi, toate măsurile prescrise ulterior se aplică atât acţiunilor de îmbunătăţire, cât şi celor de reînnoire.

Pentru a permite o punere în aplicare proactivă a prezentei STI, statele membre sunt încurajate să promoveze şi să sprijine strategia de punere în aplicare. De fiecare dată când vor fi îmbunătăţite sau reînnoite subsistemele unei secţiuni de tunel sau a unei materiale rulante deja în stare de funcţionare, trebuie luată în considerare ocazia de a include alte părţi care nu sunt incluse în planurile de îmbunătăţire şi reînnoire, dar care pot fi aduse la conformitate cu prezenta STI, mai ales acolo unde există beneficii şi îmbunătăţiri semnificative ale siguranţei care pot fi realizate cu un cost suplimentar limitat.

În cazul în care un subsistem relevant pentru siguranţa în tunel este reevaluat în funcţie de orice altă STI ca urmare a lucrărilor de reînnoire sau îmbunătăţire, va fi necesară doar reevaluarea în funcţie de prezenta STI în ceea ce priveşte acele sisteme şi componente afectate direct de lucrări.

| 7.2.2. | Măsuri de îmbunătăţire şi reînnoire a tunelurilor mai lungi de 1 km, subsistemele INS şi ENE
  La efectuarea lucrărilor de îmbunătăţire sau reînnoire a unor părţi din următoarele subsisteme care afectează siguranţa în tunel, trebuie puse în aplicare următoarele măsuri. Ansamblurile şi componentele care nu intră în sfera unui anumit program de îmbunătăţire sau reînnoire nu trebuie să se supună normelor în timpul unui asemenea program. |
| --- | --- |

7.2.2.

Măsuri de îmbunătăţire şi reînnoire a tunelurilor mai lungi de 1 km, subsistemele INS şi ENE

La efectuarea lucrărilor de îmbunătăţire sau reînnoire a unor părţi din următoarele subsisteme care afectează siguranţa în tunel, trebuie puse în aplicare următoarele măsuri. Ansamblurile şi componentele care nu intră în sfera unui anumit program de îmbunătăţire sau reînnoire nu trebuie să se supună normelor în timpul unui asemenea program.

| 7.2.2.1. | INS






  — | 4.5.1 Inspecţia stării tunelului (entitate responsabilă: AI) |
| --- | --- | --- |

7.2.2.1.

INS

—

4.5.1 Inspecţia stării tunelului (entitate responsabilă: AI)

| — | 4.2.2.2 Prevenirea accesului neautorizat la ieşirile de urgenţă şi compartimentele pentru echipamente (entitate responsabilă: AI) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 Prevenirea accesului neautorizat la ieşirile de urgenţă şi compartimentele pentru echipamente (entitate responsabilă: AI)

| — | 4.2.2.4 Cerinţe de siguranţă împotriva incendiului pentru materialele de construcţie (doar pentru materialele noi care vor fi instalate. Entitate responsabilă: AI, entitate intermediară) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 Cerinţe de siguranţă împotriva incendiului pentru materialele de construcţie (doar pentru materialele noi care vor fi instalate. Entitate responsabilă: AI, entitate intermediară)

| — | 4.2.2.9 Semnalarea căilor de evacuare (entitate responsabilă: AI) |
| --- | --- |

—

4.2.2.9 Semnalarea căilor de evacuare (entitate responsabilă: AI)

| — | 4.2.2.10 Comunicare în caz de urgenţă (entitate responsabilă: AI) |
| --- | --- |

—

4.2.2.10 Comunicare în caz de urgenţă (entitate responsabilă: AI)

| 7.2.2.2. | ENE
  4.2.3.4 Cerinţe pentru cablurile electrice din tuneluri, la înlocuirea cablurilor (entitate responsabilă: AI) |
| --- | --- |

7.2.2.2.

ENE

4.2.3.4 Cerinţe pentru cablurile electrice din tuneluri, la înlocuirea cablurilor (entitate responsabilă: AI)

| 7.2.3. | Măsuri de îmbunătăţire şi reînnoire pentru subsistemele CCS, OPE, RST
  La efectuarea de îmbunătăţiri sau reînnoiri ale unor părţi din următoarele subsisteme care afectează siguranţa în tunel, trebuie puse în aplicare următoarele măsuri. Ansamblurile şi componentele care nu intră în sfera unui anumit program de îmbunătăţire sau reînnoire nu trebuie să se supună normelor în timpul unui asemenea program. |
| --- | --- |

7.2.3.

Măsuri de îmbunătăţire şi reînnoire pentru subsistemele CCS, OPE, RST

La efectuarea de îmbunătăţiri sau reînnoiri ale unor părţi din următoarele subsisteme care afectează siguranţa în tunel, trebuie puse în aplicare următoarele măsuri. Ansamblurile şi componentele care nu intră în sfera unui anumit program de îmbunătăţire sau reînnoire nu trebuie să se supună normelor în timpul unui asemenea program.

| 7.2.3.1. | CCS: nu este necesară nicio măsură |
| --- | --- |

7.2.3.1.

CCS: nu este necesară nicio măsură

| 7.2.3.2. | OPE:
  Măsurile OPE vor fi puse în aplicare în tunelurile existente indiferent de acţiunile de reînnoire sau îmbunătăţire în alte subsisteme, conform cerinţelor din CR OPE TSI capitolul 7.






  — | 4.4.3 Plan şi exerciţii de evacuare din tunel (responsabil: AI) |
| --- | --- | --- |

7.2.3.2.

OPE:

Măsurile OPE vor fi puse în aplicare în tunelurile existente indiferent de acţiunile de reînnoire sau îmbunătăţire în alte subsisteme, conform cerinţelor din CR OPE TSI capitolul 7.

—

4.4.3 Plan şi exerciţii de evacuare din tunel (responsabil: AI)

| — | 4.4.4 Proceduri de împământare (responsabil: AI) |
| --- | --- |

—

4.4.4 Proceduri de împământare (responsabil: AI)

| — | 4.4.5 Manual de parcurs (responsabil: IF) |
| --- | --- |

—

4.4.5 Manual de parcurs (responsabil: IF)

| — | 4.6.1 Competenţa specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal (responsabil: AI şi IF) |
| --- | --- |

—

4.6.1 Competenţa specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal (responsabil: AI şi IF)

| — | 4.4.6 Dispoziţie privind siguranţa la bordul trenului şi informaţiile de urgenţă pentru pasageri (responsabil: IF) |
| --- | --- |

—

4.4.6 Dispoziţie privind siguranţa la bordul trenului şi informaţiile de urgenţă pentru pasageri (responsabil: IF)

| 7.2.3.3. | RST (Material rulant pentru transportul de pasageri)






  — | 4.2.5.1 Proprietăţi materiale ale materialului rulant (doar pentru materialele noi care vor fi instalate) (responsabil: IF, entitate intermediară) |
| --- | --- | --- |

7.2.3.3.

RST (Material rulant pentru transportul de pasageri)

—

4.2.5.1 Proprietăţi materiale ale materialului rulant (doar pentru materialele noi care vor fi instalate) (responsabil: IF, entitate intermediară)

| — | 4.2.5.2 Stingătoare pentru materialele rulante pentru transportul de pasageri (responsabil: IF, entitate intermediară) |
| --- | --- |

—

4.2.5.2 Stingătoare pentru materialele rulante pentru transportul de pasageri (responsabil: IF, entitate intermediară)

| — | 4.2.5.7 Mijloace de comunicare în trenuri (responsabil: IF, entitate intermediară) |
| --- | --- |

—

4.2.5.7 Mijloace de comunicare în trenuri (responsabil: IF, entitate intermediară)

| — | 4.2.5.8 Suprareglarea frânei de urgenţă (responsabil: IF), cu excepţia trenurilor trase de locomotive pentru care se vor aplica deciziile naţionale |
| --- | --- |

—

4.2.5.8 Suprareglarea frânei de urgenţă (responsabil: IF), cu excepţia trenurilor trase de locomotive pentru care se vor aplica deciziile naţionale

| — | 4.2.5.9 Sistemul de iluminat de urgenţă din tren (responsabil: IF, entitate intermediară) |
| --- | --- |

—

4.2.5.9 Sistemul de iluminat de urgenţă din tren (responsabil: IF, entitate intermediară)

| — | 4.2.5.10 Întreruperea aerului condiţionat în tren (responsabil: IF) |
| --- | --- |

—

4.2.5.10 Întreruperea aerului condiţionat în tren (responsabil: IF)

| — | 4.2.5.11.1 Proiect de evacuare a materialului rulant pentru transportul de pasageri (responsabil: IF, entitate intermediară) |
| --- | --- |

—

4.2.5.11.1 Proiect de evacuare a materialului rulant pentru transportul de pasageri (responsabil: IF, entitate intermediară)

| — | 4.2.5.12 Informarea şi accesul serviciului de salvare (responsabil: IF, entitate intermediară) |
| --- | --- |

—

4.2.5.12 Informarea şi accesul serviciului de salvare (responsabil: IF, entitate intermediară)

Măsurile necesare pentru trenurile de marfă sunt menţionate în CR RST TSI (vagoane de marfă).

| 7.2.4. | Alte tuneluri existente
  Prezenta STI nu se aplică subsistemelor existente care nu sunt supuse reînnoirii sau îmbunătăţirii. Nu se aplică tunelurilor mai scurte de 1 000 m supuse reînnoirii sau îmbunătăţirii.
  Pentru a armoniza nivelul de siguranţă în TEN, se atrage atenţia asupra recomandării UNECE (TRANS/AC.9/9, 1.12.2003 care afirmă în partea E: „Există deja multe tuneluri în exploatare. Multe dintre ele au fost construite când considerentele de siguranţă erau mai puţin stringente decât azi. Evident că acestea nu pot adaptate la dimensiunile sugerate pentru noile tuneluri la un cost rezonabil. Dar siguranţa în tuneluri nu depinde doar de măsuri structurale – ea poate fi sporită de asemenea prin măsuri privind materialul rulant şi măsuri operaţionale.


  Prin urmare, Grupul recomandă ca planurile de siguranţă
   (2)
  pentru tunelurile existente să fie stabilite, evaluându-se nivelul lor de siguranţă şi propunându-se ridicarea acestui nivel, dacă este necesar, prin măsuri care să fie selectate dintre măsurile standard pentru tuneluri, primă prioritate fiind acordată măsurilor non-structurale.” |
| --- | --- |

7.2.4.

Alte tuneluri existente

Prezenta STI nu se aplică subsistemelor existente care nu sunt supuse reînnoirii sau îmbunătăţirii. Nu se aplică tunelurilor mai scurte de 1 000 m supuse reînnoirii sau îmbunătăţirii.

Pentru a armoniza nivelul de siguranţă în TEN, se atrage atenţia asupra recomandării UNECE (TRANS/AC.9/9, 1.12.2003 care afirmă în partea E: „Există deja multe tuneluri în exploatare. Multe dintre ele au fost construite când considerentele de siguranţă erau mai puţin stringente decât azi. Evident că acestea nu pot adaptate la dimensiunile sugerate pentru noile tuneluri la un cost rezonabil. Dar siguranţa în tuneluri nu depinde doar de măsuri structurale – ea poate fi sporită de asemenea prin măsuri privind materialul rulant şi măsuri operaţionale.

Prin urmare, Grupul recomandă ca planurile de siguranţă
   (2)
  pentru tunelurile existente să fie stabilite, evaluându-se nivelul lor de siguranţă şi propunându-se ridicarea acestui nivel, dacă este necesar, prin măsuri care să fie selectate dintre măsurile standard pentru tuneluri, primă prioritate fiind acordată măsurilor non-structurale.”

7.3.   Revizuirea STI

În conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Directiva 2001/16/CE modificată prin Directiva 2004/50/CE, Agenţia „va fi responsabilă pentru pregătirea revizuirii aducerea la zi a STI şi transmiterea recomandărilor corespunzătoare către Comitetul la care se face referire în articolul 21 pentru a lua în considerare dezvoltările în tehnologie sau cerinţele sociale”.

În plus, adoptarea şi revizuirea progresivă a altor STI pot avea efect asupra prezentei STI. Modificările propuse pentru prezenta STI vor fi supuse unei revizuiri riguroase iar STI îmbunătăţite vor fi publicate pe o bază periodică indicativă de 3 ani.

Agenţia va fi anunţată despre orice soluţii inovatoare luate în considerare pentru a stabili dacă acestea vor fi incluse în STI.

7.4.   Excepţii de la acordurile naţionale, bilaterale, multilaterale şi multinaţionale

| 7.4.1. | Acorduri existente
  Acolo unde acordurile conţin cerinţe legate de tuneluri, statele membre vor anunţa Comisia, în termen de 6 luni de la intrarea în vigoare a prezentei STI, despre următoarele acorduri conform cărora funcţionează trenuri legate de domeniul de aplicare al prezentei STI:






  (a) | acorduri naţionale, bilaterale sau multilaterale între statele membre şi întreprinderile feroviare sau administratorii infrastructurii, semnate cu caracter permanent sau temporar şi impuse de natura specifică sau locală a serviciului de transport; |
| --- | --- | --- |

7.4.1.

Acorduri existente

Acolo unde acordurile conţin cerinţe legate de tuneluri, statele membre vor anunţa Comisia, în termen de 6 luni de la intrarea în vigoare a prezentei STI, despre următoarele acorduri conform cărora funcţionează trenuri legate de domeniul de aplicare al prezentei STI:

(a)

acorduri naţionale, bilaterale sau multilaterale între statele membre şi întreprinderile feroviare sau administratorii infrastructurii, semnate cu caracter permanent sau temporar şi impuse de natura specifică sau locală a serviciului de transport;

| (b) | acorduri bilaterale sau multilaterale între întreprinderile feroviare, administratorii infrastructurii sau state membre care furnizează niveluri semnificative de interoperabilitate locală sau regională; |
| --- | --- |

(b)

acorduri bilaterale sau multilaterale între întreprinderile feroviare, administratorii infrastructurii sau state membre care furnizează niveluri semnificative de interoperabilitate locală sau regională;

| (c) | acorduri internaţionale între unul sau mai multe state membre şi cel puţin o ţară terţă, sau între întreprinderile feroviare sau administratorii infrastructurii din statele membre şi cel puţin o întreprindere feroviară sau un administrator de infrastructură dintr-o ţară terţă, care să ofere niveluri semnificative de interoperabilitate locală sau regională. |
| --- | --- |

(c)

acorduri internaţionale între unul sau mai multe state membre şi cel puţin o ţară terţă, sau între întreprinderile feroviare sau administratorii infrastructurii din statele membre şi cel puţin o întreprindere feroviară sau un administrator de infrastructură dintr-o ţară terţă, care să ofere niveluri semnificative de interoperabilitate locală sau regională.

Se va evalua compatibilitatea acestor acorduri cu legislaţia UE, inclusiv caracterul lor nediscriminator şi, în special, cu prezenta STI, iar Comisia va lua măsurile necesare cum ar fi, de exemplu, revizuirea prezentei STI pentru a include posibile cazuri specifice sau măsuri de tranziţie.

Aceste acorduri sunt permise până când vor fi luate măsurile necesare, inclusiv acorduri la nivel UE legate de prezenta STI cu Federaţia Rusă şi alte ţări CSI având graniţa cu UE.

Acordul RID şi instrumentele COTIF nu vor fi anunţate pentru că sunt cunoscute.

| 7.4.2. | Acorduri viitoare sau modificări ale acordurilor existente
  Orice acord viitor sau modificare a unor acorduri existente va lua în considerare legislaţia UE şi, în special, prezenta STI. Statele membre vor anunţa Comisia despre asemenea acorduri/modificări. Atunci se aplică aceeaşi procedură ca şi în cazul § 7.4.1. |
| --- | --- |

7.4.2.

Acorduri viitoare sau modificări ale acordurilor existente

Orice acord viitor sau modificare a unor acorduri existente va lua în considerare legislaţia UE şi, în special, prezenta STI. Statele membre vor anunţa Comisia despre asemenea acorduri/modificări. Atunci se aplică aceeaşi procedură ca şi în cazul § 7.4.1.

7.5.   Cazuri specifice

| 7.5.1. | Introducere
  În cazurile specifice de mai jos sunt permise următoarele dispoziţii speciale.
  Aceste cazuri specifice sunt incluse în două categorii: dispoziţiile se aplică fie permanent (caz „P”), sau temporar (caz „T”). În cazurile temporare, este recomandat ca statele membre vizate să se conformeze cu subsistemul relevant fie până în 2010 (caz „T1”), un obiectiv stabilit în Decizia Nr. 1692/96/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 23 iulie 1996 asupra îndrumărilor Comunităţii pentru dezvoltarea reţelei de transport transeuropean, sau până 2020 (cazul „T2”). |
| --- | --- |

7.5.1.

Introducere

În cazurile specifice de mai jos sunt permise următoarele dispoziţii speciale.

Aceste cazuri specifice sunt incluse în două categorii: dispoziţiile se aplică fie permanent (caz „P”), sau temporar (caz „T”). În cazurile temporare, este recomandat ca statele membre vizate să se conformeze cu subsistemul relevant fie până în 2010 (caz „T1”), un obiectiv stabilit în Decizia Nr. 1692/96/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 23 iulie 1996 asupra îndrumărilor Comunităţii pentru dezvoltarea reţelei de transport transeuropean, sau până 2020 (cazul „T2”).

| 7.5.2. | Listă de cazuri specifice
  Niciunul. |
| --- | --- |

7.5.2.

Listă de cazuri specifice

Niciunul.

---

(1)  Echipajul trenului este definit în glosarul OPE TSI după cum urmează: Membri ai personalului de la bordul unui tren, care sunt atestaţi ca fiind competenţi şi numiţi de Serviciile Feroviare pentru a îndeplini anumite sarcini specifice legate de siguranţă în tren, de exemplu mecanicul sau gardianul.

(2)  Planul de siguranţă este descris în partea D a recomandărilor UNECE.

ANEXA A

REGISTRUL INFRASTRUCTURII

Cerinţe pentru registrul infrastructurii

| Element Date | Critică interoperabilitate | Critică siguranţă |
| --- | --- | --- |
| Date de bază | | |
| Tip de trafic (pasageri, marfă, bunuri periculoase sau o combinaţie, inclusiv regimuri marfă-pasageri) | | |
| Tip de linie | | |
| Începutul şi sfârşitul tunelului (în kilometri de linie) | | |
| Tip de tunel (cu unul, două tuburi) | | |
| Plasarea staţiei subterane (poziţia în tunel sau în kilometri-linie) | | |
| Informaţii tehnice | | |
| Lungimea tunelului (în m) | | |
| Viteza maximă (în km/h) Regim de viteză (vitezele minime şi maxime pentru tipuri sau trenuri) | | |
| Secţiune transversală (în m2) | | |
| Plasarea ieşirilor de urgenţă (în kilometri de linie) | | |
| Tip de ieşire de urgenţă (puţ cu scări, lift, pasaj orizontal, în lungime) | | |
| Pentru tunelurile cu tuburi duble: poziţia pasajelor de trecere | | |
| Iluminatul de urgenţă | | |
| Comunicarea în caz de urgenţă (Sistem, canal, etc.) | | |
| Plasarea accesului pentru serviciile de salvare | | |
| Plasarea zonelor de salvare | | |
| Rezervoare de apă pentru stingerea incendiului (existente, uscate, pline) | | |
| Volumul de apă pentru stingerea incendiului | (

  ) | |
| Dispozitiv de împământare a liniei suspendate (automat/manual) | | |
| >5 km: segmentarea liniei suspendate, plasarea macazurilor | | |
| Lăţimea minimă a căii de evacuare | | |
| Măsura încărcăturii (vagoane cu două nivele) | | |
| Măsuri de siguranţă suplimentare disponibile (tip şi plasare): | | |
| Lungimea staţiei subterane (în m) | | |
| Distanţa până la suprafaţă a staţiei subterane (în m) | | |
| Facilităţi de acces/ieşire ale staţiei subterane (scări, lift, scară rulantă) | | |
| Aerisirea staţiei subterane | | |
| Măsuri speciale de protecţie împotriva incendiului în staţia subterană (ex. Vapori de apă) | | |
| Informaţii de exploatare | | |
| Numele tuturor centrelor de control feroviar implicate | | |
| Numele centrului de control responsabil de salvare | | |
| Numele altor centre de control implicate | | |
| Plan de urgenţă (da/nu) | | |
| Categoria necesară de siguranţă la incendiu pentru materialul rulant de pasageri (1.1.3) | | |

Element Date

Critică interoperabilitate

Critică siguranţă

Date de bază

Tip de trafic (pasageri, marfă, bunuri periculoase sau o combinaţie, inclusiv regimuri marfă-pasageri)

Tip de linie

Începutul şi sfârşitul tunelului (în kilometri de linie)

Image

Tip de tunel (cu unul, două tuburi)

Image

Plasarea staţiei subterane (poziţia în tunel sau în kilometri-linie)

Image

Image

Informaţii tehnice

Lungimea tunelului (în m)

Image

Image

Viteza maximă (în km/h) Regim de viteză (vitezele minime şi maxime pentru tipuri sau trenuri)

Image

Image

Secţiune transversală (în m2)

Image

Image

Plasarea ieşirilor de urgenţă (în kilometri de linie)

Image

Image

Tip de ieşire de urgenţă (puţ cu scări, lift, pasaj orizontal, în lungime)

Pentru tunelurile cu tuburi duble: poziţia pasajelor de trecere

Image

Iluminatul de urgenţă

Image

Image

Comunicarea în caz de urgenţă (Sistem, canal, etc.)

Image

Image

Plasarea accesului pentru serviciile de salvare

Image

Plasarea zonelor de salvare

Image

Rezervoare de apă pentru stingerea incendiului (existente, uscate, pline)

Image

Volumul de apă pentru stingerea incendiului

Image

Dispozitiv de împământare a liniei suspendate (automat/manual)

Image

Image

>5 km: segmentarea liniei suspendate, plasarea macazurilor

Image

Lăţimea minimă a căii de evacuare

Image

Măsura încărcăturii (vagoane cu două nivele)

Image

Măsuri de siguranţă suplimentare disponibile (tip şi plasare):

Image

Image

Lungimea staţiei subterane (în m)

Image

Distanţa până la suprafaţă a staţiei subterane (în m)

Image

Facilităţi de acces/ieşire ale staţiei subterane (scări, lift, scară rulantă)

Image

Aerisirea staţiei subterane

Image

Măsuri speciale de protecţie împotriva incendiului în staţia subterană (ex. Vapori de apă)

Image

Informaţii de exploatare

Numele tuturor centrelor de control feroviar implicate

Image

Image

Numele centrului de control responsabil de salvare

Image

Image

Numele altor centre de control implicate

Image

Plan de urgenţă (da/nu)

Image

Image

Categoria necesară de siguranţă la incendiu pentru materialul rulant de pasageri (1.1.3)

Image

Image

ANEXA B

REGISTRUL MATERIALULUI RULANT

Cerinţe pentru registrul materialului rulant

| Element Date | Critică interoperabilitate | Critică siguranţă |
| --- | --- | --- |
| Date de bază | | |
| Numele materialului rulant | | |
| Tip






  A. | Mare viteză |

Element Date

Critică interoperabilitate

Critică siguranţă

Date de bază

Numele materialului rulant

Tip

A.

Mare viteză

| B. | Convenţional |
| --- | --- |

B.

Convenţional

| C. | Marfă |
| --- | --- |

C.

Marfă

| a. | Locomotivă electrică |
| --- | --- |

a.

Locomotivă electrică

| b. | Locomotivă Diesel |
| --- | --- |

b.

Locomotivă Diesel

| c. | EMU |
| --- | --- |

c.

EMU

| d. | DMU |
| --- | --- |

d.

DMU

| e. | Vagon normal de pasageri |
| --- | --- |

e.

Vagon normal de pasageri

| f. | Vagon de pasageri cu două nivele |
| --- | --- |

f.

Vagon de pasageri cu două nivele

| g. | Vagon de dormit |
| --- | --- |

g.

Vagon de dormit

| h. | Altele (ex. abur) |
| --- | --- |

h.

Altele (ex. abur)

Image

Categoria de siguranţă la incendiu pentru materialul rulant de pasageri (A sau B, vezi 1.1.3)

Image

Image

Materialul rulant care nu este produs pentru exploatare în tuneluri

Informaţii tehnice

Detectoare de ax fierbinte (la bord sau nu)

Image

Image

Proprietăţi de aprindere ale materialelor (inflamabilitate)

Image

Bariere (plasare, minute)

Image

Image

Suprareglajul frânei de urgenţă (da/nu)

Image

Image

Detectoare de incendiu la bord (unitate de tracţiune, dulapuri tehnice etc.)

Image

Mijloace de comunicare în trenuri (da/nu)

Image

Comunicarea cu centrul de control (da/nu)

Image

Image

Sistemul de iluminat de urgenţă în tren (da/nu)

Image

Întreruperea aerului condiţionat (local şi/sau central, manual şi/sau automat)

Image

Ieşirile de urgenţă ale pasagerilor (tip şi distanţă în metri)

Image

Image

Asigurarea siguranţei în tren şi a informaţiilor de urgenţă pentru pasageri (da/nu & limbi)

Image

Image

Informarea şi accesul serviciului de salvare

Image

Registrul materialului rulant mai necesită informaţii de bază precum:

| 2. | Părţile implicate






  — | Proprietar sau titular. |
| --- | --- | --- |

2.

Părţile implicate

—

Proprietar sau titular.

| — | Organismul notificat care a atestat materialul rulant. |
| --- | --- |

—

Organismul notificat care a atestat materialul rulant.

| — | Autoritatea naţională care a anunţat organismul notificat. |
| --- | --- |

—

Autoritatea naţională care a anunţat organismul notificat.

| — | Autoritatea naţională care a emis autorizaţia de punere în funcţiune |
| --- | --- |

—

Autoritatea naţională care a emis autorizaţia de punere în funcţiune

| 3. | Evaluarea conformităţii:






  — | Certificat de conformitate |
| --- | --- | --- |

3.

Evaluarea conformităţii:

—

Certificat de conformitate

| — | Declaraţie de verificare CE |
| --- | --- |

—

Declaraţie de verificare CE

| — | Autorizaţie pentru punerea în funcţiune |
| --- | --- |

—

Autorizaţie pentru punerea în funcţiune

| — | STI care s-au aplicat |
| --- | --- |

—

STI care s-au aplicat

ANEXA C

PUNCTE DESCHISE

Procedura de evaluare a conformităţii pentru normele de întreţinere la care s-a făcut referire în capitolul 6 – secţiunea F4

ANEXA D

RELAŢIA DINTRE TIPURI DE ACCIDENT ŞI MĂSURI

După cum s-a sugerat într-o întâlnire de lucru cu DG TREN şi serviciile de salvare, cele trei scenarii de risc „umbrelă” definite în secţiunea 2.2

| — | 2.2.1. Accidente „fierbinţi”: incendiu, explozie, explozie urmată de incendiu, emisie de fum şi gaze toxice |
| --- | --- |

—

2.2.1. Accidente „fierbinţi”: incendiu, explozie, explozie urmată de incendiu, emisie de fum şi gaze toxice

| — | 2.2.2. Accidente „reci”: coliziune, deraiere |
| --- | --- |

—

2.2.2. Accidente „reci”: coliziune, deraiere

| — | 2.2.3. Staţionare prelungită: evacuare spontană |
| --- | --- |

—

2.2.3. Staţionare prelungită: evacuare spontană

au fost corelate cu măsurile descrise în prezenta STI. Tabelul următor arată relaţia calitativă între tipurile de accident şi măsuri, arătând care măsuri vizează fiecare tip de accident.

Linia de apărare pentru promovarea siguranţei în tuneluri cuprinde patru straturi succesive: prevenire, reducere, evacuare şi salvare.

De exemplu: pentru accidente „fierbinţi” strategia de bază este:

Prevenire: utilizarea tipurilor de materiale corespunzătoare (4.2.5.1) cu o inflamabilitate scăzută reduce riscul de izbucnire a unui incendiu. În plus, verificarea (4.4.1) stării trenului şi a acţiunilor corespunzătoare limitează izbucnirea unui incendiu.

Reducere: utilizarea tipurilor de materiale corespunzătoare (4.2.5.1) cu răspândire scăzută a incendiului reduce considerabil cantitatea emisiei de căldură şi fum şi viteza de răspândire a incendiului în trenurile de pasageri. Utilizarea stingătoarelor (4.2.5.2) poate limita extinderea incendiului. Dacă este descoperit un incendiu, se declanşează alarma de incendiu (4.2.5.7). Călătorii vor căuta refugiu într-o parte neafectată a trenului şi vor fi protejaţi de bariere de incendiu (4.2.5.4) pentru clasa B de trenuri. Aerul condiţionat este întrerupt pentru a împiedica răspândirea fumului (4.2.5.10). Oricând este posibil, trenul va părăsi tunelul. Sistemul de suprareglaj al frânei de urgenţă (4.2.5.8) împiedică o oprire nedorită într-un tunel şi există măsuri suplimentare pentru a menţine capacitatea de funcţionare (4.2.5.5) a unui tren cu incendiu la bord.

Evacuare şi salvare: În cazul în care un tren opreşte neintenţionat în tunel, utilizarea materialelor corespunzătoare (4.2.5.1) cu o răspândire scăzută a focului, toxicitate scăzută şi densitate scăzută a fumului a materialului contribuie la menţinerea climatului acceptabil pentru evacuare. Dacă trenul opreşte, pasagerii sunt evacuaţi, îndrumaţi de echipajul trenului (4.6.1), spre o zonă sigură. Materialul rulant (4.2.5.11) şi infrastructura tunelului (4.2.2.6 – 4.2.2.10) sunt proiectate pentru a permite evacuarea în tunel. Serviciile de salvare sunt informate cum pot intra în tuneluri (4.2.2.11) şi în interiorul materialului rulant (4.2.5.12).

Legendă: măsuri albastre INS, ENE, CCS, măsuri verzi RST, măsuri galbene OPE.

A.   Accident Fierbinte

| | Prevenire | Reducere | Evacuare şi salvare |
| --- | --- | --- | --- |
| Incendiu, explozie, emisie de gaz toxic | 4.2.5.1 | Proprietăţi materiale ale materialului rulant |

Prevenire

Reducere

Evacuare şi salvare

Incendiu, explozie, emisie de gaz toxic

4.2.5.1

Proprietăţi materiale ale materialului rulant

| 4.2.5.1 | Proprietăţi materialele ale materialului rulant |
| --- | --- |

4.2.5.1

Proprietăţi materialele ale materialului rulant

| 4.2.5.1 | Proprietăţi materialele ale materialului rulant |
| --- | --- |

4.2.5.1

Proprietăţi materialele ale materialului rulant

| 4.4.1 | Verificare stării trenurilor şi a acţiunilor corespunzătoare |
| --- | --- |

4.4.1

Verificare stării trenurilor şi a acţiunilor corespunzătoare

| 4.2.2.4 | Cerinţe de siguranţă la incendiu pentru materialele de construcţie |
| --- | --- |

4.2.2.4

Cerinţe de siguranţă la incendiu pentru materialele de construcţie

| 4.2.2.3 | Cerinţe de protecţie împotriva incendiului pentru structuri |
| --- | --- |

4.2.2.3

Cerinţe de protecţie împotriva incendiului pentru structuri

| 4.2.3.1 | Segmentarea liniei suspendate sau a şinelor de contact |
| --- | --- |

4.2.3.1

Segmentarea liniei suspendate sau a şinelor de contact

| 4.2.2.7 | Căi de evacuare |
| --- | --- |

4.2.2.7

Căi de evacuare

| 4.2.3.4 | Cerinţă pentru cablurile electrice din tuneluri |
| --- | --- |

4.2.3.4

Cerinţă pentru cablurile electrice din tuneluri

| 4.2.2.8 | Iluminatul de urgenţă pe traseele de evacuare |
| --- | --- |

4.2.2.8

Iluminatul de urgenţă pe traseele de evacuare

| 4.2.3.5 | Fiabilitatea instalaţiilor electrice |
| --- | --- |

4.2.3.5

Fiabilitatea instalaţiilor electrice

| 4.2.2.10 | Comunicarea în caz de urgenţă |
| --- | --- |

4.2.2.10

Comunicarea în caz de urgenţă

| 4.2.4.1 | Detectoare de ax fierbinte |
| --- | --- |

4.2.4.1

Detectoare de ax fierbinte

| 4.2.2.11 | Accesul serviciilor de salvare |
| --- | --- |

4.2.2.11

Accesul serviciilor de salvare

| 4.2.5.2 | Stingătoare pentru materialul rulant pentru transportul de pasageri |
| --- | --- |

4.2.5.2

Stingătoare pentru materialul rulant pentru transportul de pasageri

| 4.2.2.12 | Zone de salvare din afara tunelurilor |
| --- | --- |

4.2.2.12

Zone de salvare din afara tunelurilor

| 4.2.5.3 | Protecţie împotriva incendiului pentru trenurile de marfă |
| --- | --- |

4.2.5.3

Protecţie împotriva incendiului pentru trenurile de marfă

| 4.2.2.13 | Alimentarea cu apă |
| --- | --- |

4.2.2.13

Alimentarea cu apă

| 4.2.5.4 | Bariere de incendiu pentru materialul rulant pentru transportul de pasageri |
| --- | --- |

4.2.5.4

Bariere de incendiu pentru materialul rulant pentru transportul de pasageri

| 4.2.3.2 | Împământarea liniei suspendate sau a şinei de contact |
| --- | --- |

4.2.3.2

Împământarea liniei suspendate sau a şinei de contact

| 4.2.5.5 | Măsuri suplimentare pentru capacitatea de funcţionare a materialului rulant pentru transportul de pasageri |
| --- | --- |

4.2.5.5

Măsuri suplimentare pentru capacitatea de funcţionare a materialului rulant pentru transportul de pasageri

| 4.2.3.3 | Alimentarea cu energie electrică |
| --- | --- |

4.2.3.3

Alimentarea cu energie electrică

| 4.2.5.7 | Mijloace de comunicare în trenuri |
| --- | --- |

4.2.5.7

Mijloace de comunicare în trenuri

| 4.2.5.11 | Proiect de evacuare a materialului rulant pentru transportul de pasageri |
| --- | --- |

4.2.5.11

Proiect de evacuare a materialului rulant pentru transportul de pasageri

| 4.2.5.8 | Suprareglajul frânei de urgenţă |
| --- | --- |

4.2.5.8

Suprareglajul frânei de urgenţă

| 4.2.5.12 | Informarea şi accesul serviciilor de salvare |
| --- | --- |

4.2.5.12

Informarea şi accesul serviciilor de salvare

| 4.2.5.9 | Sistemul de iluminat de urgenţă în tren |
| --- | --- |

4.2.5.9

Sistemul de iluminat de urgenţă în tren

| 4.4.3 | Plan şi exerciţii de urgenţă în tunel |
| --- | --- |

4.4.3

Plan şi exerciţii de urgenţă în tunel

| 4.2.5.10 | Întreruperea aerului condiţionat în tren |
| --- | --- |

4.2.5.10

Întreruperea aerului condiţionat în tren

| 4.4.4 | Proceduri de împământare |
| --- | --- |

4.4.4

Proceduri de împământare

| 4.4.2 | Regulă de urgenţă |
| --- | --- |

4.4.2

Regulă de urgenţă

| 4.7.1 | Dispozitiv de auto-salvare (pentru personalul trenurilor de marfă) |
| --- | --- |

4.7.1

Dispozitiv de auto-salvare (pentru personalul trenurilor de marfă)

| 4.4.5 | Manual de parcurs |
| --- | --- |

4.4.5

Manual de parcurs

| 4.4.6 | Dispoziţie privind siguranţa în tren şi informaţiile de urgenţă pentru pasageri |
| --- | --- |

4.4.6

Dispoziţie privind siguranţa în tren şi informaţiile de urgenţă pentru pasageri

| 4.4.7 | Coordonarea între tunel şi centrele de control |
| --- | --- |

4.4.7

Coordonarea între tunel şi centrele de control

| 4.6.1 | Competenţa specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal |
| --- | --- |

4.6.1

Competenţa specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal

B.   Accident rece

| | Prevenire | Reducere | Evacuare şi salvare |
| --- | --- | --- | --- |
| Coliziune deraiere | 4.2.2.1 | Instalarea macazurilor şi a pasajelor de nivel |

Prevenire

Reducere

Evacuare şi salvare

Coliziune deraiere

4.2.2.1

Instalarea macazurilor şi a pasajelor de nivel

| 4.2.3.1 | Segmentarea liniei suspendate sau a şinelor de contact |
| --- | --- |

4.2.3.1

Segmentarea liniei suspendate sau a şinelor de contact

| 4.2.2.6 | Facilităţi pentru auto-salvare, evacuare şi salvare în caz de accident |
| --- | --- |

4.2.2.6

Facilităţi pentru auto-salvare, evacuare şi salvare în caz de accident

| 4.5.1 | Inspectarea stării tunelului |
| --- | --- |

4.5.1

Inspectarea stării tunelului

| 4.2.3.5 | Fiabilitatea instalaţiilor electrice |
| --- | --- |

4.2.3.5

Fiabilitatea instalaţiilor electrice

| 4.2.2.7 | Căi de evacuare |
| --- | --- |

4.2.2.7

Căi de evacuare

| 4.2.5.7 | Mijloace de comunicare în trenuri |
| --- | --- |

4.2.5.7

Mijloace de comunicare în trenuri

| 4.2.2.8 | Iluminatul de urgenţă pe traseele de evacuare |
| --- | --- |

4.2.2.8

Iluminatul de urgenţă pe traseele de evacuare

| 4.2.2.9 | Semnalarea căilor de evacuare |
| --- | --- |

4.2.2.9

Semnalarea căilor de evacuare

| 4.4.5 | Manual de parcurs |
| --- | --- |

4.4.5

Manual de parcurs

| 4.2.2.10 | Comunicarea în caz de urgenţă |
| --- | --- |

4.2.2.10

Comunicarea în caz de urgenţă

| 4.4.6 | Dispoziţie privind siguranţa în tren şi informaţiile de urgenţă pentru pasageri |
| --- | --- |

4.4.6

Dispoziţie privind siguranţa în tren şi informaţiile de urgenţă pentru pasageri

| 4.2.2.11 | Accesul serviciilor de salvare |
| --- | --- |

4.2.2.11

Accesul serviciilor de salvare

| 4.4.7 | Coordonarea între tunel şi centrele de control |
| --- | --- |

4.4.7

Coordonarea între tunel şi centrele de control

| 4.2.2.12 | Zone de salvare din afara tunelurilor |
| --- | --- |

4.2.2.12

Zone de salvare din afara tunelurilor

| 4.6.1 | Competenţa specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal |
| --- | --- |

4.6.1

Competenţa specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal

| 4.2.2.13 | Alimentarea cu apă |
| --- | --- |

4.2.2.13

Alimentarea cu apă

| 4.4.2 | Regulă de urgenţă |
| --- | --- |

4.4.2

Regulă de urgenţă

| 4.2.3.2 | Împământarea liniei suspendate sau a şinei de contact |
| --- | --- |

4.2.3.2

Împământarea liniei suspendate sau a şinei de contact

| 4.2.5.9 | Sistemul de iluminat de urgenţă în tren |
| --- | --- |

4.2.5.9

Sistemul de iluminat de urgenţă în tren

| 4.2.3.3 | Alimentarea cu energie electrică |
| --- | --- |

4.2.3.3

Alimentarea cu energie electrică

| 4.2.5.11 | Proiect de evacuare a materialului rulant pentru transportul de pasageri |
| --- | --- |

4.2.5.11

Proiect de evacuare a materialului rulant pentru transportul de pasageri

| 4.2.5.12 | Informarea şi accesul serviciilor de salvare |
| --- | --- |

4.2.5.12

Informarea şi accesul serviciilor de salvare

| 4.4.3 | Plan şi exerciţii de urgenţă în tunel |
| --- | --- |

4.4.3

Plan şi exerciţii de urgenţă în tunel

| 4.4.4 | Proceduri de împământare |
| --- | --- |

4.4.4

Proceduri de împământare

C.   Staţionare prelungită

| | Prevenire | Reducere | Evacuare şi salvare |
| --- | --- | --- | --- |
| Evacuare spontană | 4.2.5.7 | Mijloace de comunicare în trenuri |

Prevenire

Reducere

Evacuare şi salvare

Evacuare spontană

4.2.5.7

Mijloace de comunicare în trenuri

| 4.4.2 | Regulă de urgenţă |
| --- | --- |

4.4.2

Regulă de urgenţă

| 4.2.2.6 | Facilităţi pentru auto-salvare, evacuare şi salvare în caz de accident |
| --- | --- |

4.2.2.6

Facilităţi pentru auto-salvare, evacuare şi salvare în caz de accident

| 4.4.6 | Dispoziţie privind siguranţa în tren şi informaţiile de urgenţă pentru pasageri |
| --- | --- |

4.4.6

Dispoziţie privind siguranţa în tren şi informaţiile de urgenţă pentru pasageri

| 4.4.3 | Plan şi exerciţii de urgenţă în tunel |
| --- | --- |

4.4.3

Plan şi exerciţii de urgenţă în tunel

| 4.2.2.7 | Căi de evacuare |
| --- | --- |

4.2.2.7

Căi de evacuare

| 4.4.7 | Coordonarea între tunel şi centrele de control |
| --- | --- |

4.4.7

Coordonarea între tunel şi centrele de control

| 4.2.2.8 | Iluminatul de urgenţă pe traseele de evacuare |
| --- | --- |

4.2.2.8

Iluminatul de urgenţă pe traseele de evacuare

| 4.2.2.9 | Semnalarea căilor de evacuare |
| --- | --- |

4.2.2.9

Semnalarea căilor de evacuare

| 4.6.1 | Competenţa specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal |
| --- | --- |

4.6.1

Competenţa specifică tunelului a echipajului trenului şi a altui gen de personal

| 4.2.2.10 | Comunicarea în caz de urgenţă |
| --- | --- |

4.2.2.10

Comunicarea în caz de urgenţă

| 4.2.5.9 | Sistemul de iluminat de urgenţă în tren |
| --- | --- |

4.2.5.9

Sistemul de iluminat de urgenţă în tren

| 4.2.2.11 | Accesul serviciilor de salvare |
| --- | --- |

4.2.2.11

Accesul serviciilor de salvare

| 4.2.2.12 | Zone de salvare din afara tunelurilor |
| --- | --- |

4.2.2.12

Zone de salvare din afara tunelurilor

ANEXA E

EVALUAREA SUBSISTEMELOR

E.1   Domeniu de aplicare

Prezenta anexă indică evaluarea conformităţii subsistemelor.

E.2   Caracteristici şi module

Caracteristicile de subsistem care trebuie evaluate în diferite faze ale proiectării, dezvoltării şi producerii sunt marcate prin X în tabelul E.

Tabel E

Evaluare

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Faza proiectării şi dezvoltării | Faza de producţie |
| | Caracteristici de evaluat | Revizuirea proiectării | Construcţie, asamblare, instalare | Asamblare (înainte de punerea în funcţiune) | Validare în condiţii de funcţionare deplină |
| 4.2.2.1. | Instalarea macazurilor şi pasajelor de nivel | X | | | |
| 4.2.2.2. | Prevenirea accesului neautorizat la ieşirile de urgenţă şi compartimentele pentru echipament | X | | X | |
| 4.2.2.3. | Cerinţe de protecţie împotriva incendiului pentru structuri | X | | | |
| 4.2.2.4. | Cerinţă de siguranţă la incendiu pentru materialul de construcţie | X | | | |
| 4.2.2.5. | Detectarea incendiului | X | | X | |
| 4.2.2.6. | Facilităţi pentru auto-salvare, evacuare şi salvare în caz de accident | X | | | |
| 4.2.2.6.1. | Definirea zonei sigure | | | | |
| 4.2.2.6.2. | Generalităţi | | | | |
| 4.2.2.6.3. | Ieşiri de urgenţă la suprafaţă laterale şi/sau verticale | X | | | |
| 4.2.2.6.4. | Pasaje de trecere spre celălalt tub | X | | | |
| 4.2.2.6.5. | Soluţii tehnice alternative | X | | | |
| 4.2.2.7. | Căi de evacuare | X | | | |
| 4.2.2.8. | Iluminatul de urgenţă pe traseele de evacuare | X | | X | |
| 4.2.2.9. | Semnalizarea căilor de evacuare | X | | | |
| 4.2.2.10. | Comunicarea în caz de urgenţă | X | | | |
| 4.2.2.11. | Accesul serviciilor de salvare | X | | | |
| 4.2.2.12. | Zone de salvare din afara tunelurilor | X | | | |
| 4.2.2.13. | Alimentarea cu apă | X | | | |
| 4.2.3.1. | Segmentarea liniilor suspendate sau a şinelor de contact | X | | X | |
| 4.2.3.2. | Împământarea liniei suspendate sau a şinei de contact | X | | X | |
| 4.2.3.3. | Alimentarea cu energie electrică | X | | | |
| 4.2.3.4. | Cerinţe pentru cablurile electrice din tuneluri | X | | | |
| 4.2.3.5. | Fiabilitatea instalaţiilor electrice | X | | | |
| 4.2.5.1. | Proprietăţi materiale ale materialului rulant | X | | | |
| 4.2.5.2. | Stingătoare pentru materialul rulant pentru transportul de pasageri | X | | | |
| 4.2.5.3. | Protecţie împotriva incendiului pentru trenurile de marfă | X | | | |
| 4.2.5.4. | Bariere de incendiu pentru materialul rulant pentru transportul de pasageri | X | | | |
| 4.2.4.1. | Detectoare de ax fierbinte | X | | | |
| 4.2.5.5. | Măsuri suplimentare pentru capacitatea de funcţionare a materialului rulant pentru transportul de pasageri cu incendiu la bord | X | | | |
| 4.2.5.5.1. | Obiective generale şi capacitatea de funcţionare necesară pentru trenurile de pasageri | | | | |
| 4.2.5.5.2. | Cerinţe pentru frâne | X | | | |
| 4.2.5.5.3. | Cerinţe pentru tracţiune | X | | | |
| 4.2.5.6. | Detectoare de incendiu la bord | X | | | |
| 4.2.5.7. | Mijloace de comunicare în trenuri | X | | | |
| 4.2.5.8. | Suprareglajul frânei de urgenţă | X | X | | |
| 4.2.5.9. | Sistemul de iluminat de urgenţă în tren | X | | | X |
| 4.2.5.10. | Întreruperea aerului condiţionat în tren | X | | | X |
| 4.2.5.11 | Plan de evacuare a materialului rulant pentru transportul de pasageri | X | | | |
| 4.2.5.12. | Informarea şi accesul serviciului de salvare | X | | | |
| 4.4.1 | Verificarea stării trenurilor şi acţiunilor corespunzătoare

  Notă:
  secţiunea 6.2.6 explică motivul pentru care evaluarea normelor de exploatare va fi de responsabilitatea autorităţii pentru siguranţă a fiecărui stat membru vizat, precum şi motivul pentru care nu se solicită evaluarea separată de către un organism notificat. Prin urmare specificaţiile din capitolele 4.4 şi 4.6 nu sunt menţionate în acest tabel. | | | | |
| 4.5.1. | Inspectarea stării tunelului | X | | | |
| 4.5.2. | Întreţinerea materialului rulant | X | | | |
| 4.7.1.1. | Măşti de auto-salvare | X | | | |

1

2

3

4

5

6

Faza proiectării şi dezvoltării

Faza de producţie

Caracteristici de evaluat

Revizuirea proiectării

Construcţie, asamblare, instalare

Asamblare (înainte de punerea în funcţiune)

Validare în condiţii de funcţionare deplină

4.2.2.1.

Instalarea macazurilor şi pasajelor de nivel

X

4.2.2.2.

Prevenirea accesului neautorizat la ieşirile de urgenţă şi compartimentele pentru echipament

X

X

4.2.2.3.

Cerinţe de protecţie împotriva incendiului pentru structuri

X

4.2.2.4.

Cerinţă de siguranţă la incendiu pentru materialul de construcţie

X

4.2.2.5.

Detectarea incendiului

X

X

4.2.2.6.

Facilităţi pentru auto-salvare, evacuare şi salvare în caz de accident

X

4.2.2.6.1.

Definirea zonei sigure

4.2.2.6.2.

Generalităţi

4.2.2.6.3.

Ieşiri de urgenţă la suprafaţă laterale şi/sau verticale

X

4.2.2.6.4.

Pasaje de trecere spre celălalt tub

X

4.2.2.6.5.

Soluţii tehnice alternative

X

4.2.2.7.

Căi de evacuare

X

4.2.2.8.

Iluminatul de urgenţă pe traseele de evacuare

X

X

4.2.2.9.

Semnalizarea căilor de evacuare

X

4.2.2.10.

Comunicarea în caz de urgenţă

X

4.2.2.11.

Accesul serviciilor de salvare

X

4.2.2.12.

Zone de salvare din afara tunelurilor

X

4.2.2.13.

Alimentarea cu apă

X

4.2.3.1.

Segmentarea liniilor suspendate sau a şinelor de contact

X

X

4.2.3.2.

Împământarea liniei suspendate sau a şinei de contact

X

X

4.2.3.3.

Alimentarea cu energie electrică

X

4.2.3.4.

Cerinţe pentru cablurile electrice din tuneluri

X

4.2.3.5.

Fiabilitatea instalaţiilor electrice

X

4.2.5.1.

Proprietăţi materiale ale materialului rulant

X

4.2.5.2.

Stingătoare pentru materialul rulant pentru transportul de pasageri

X

4.2.5.3.

Protecţie împotriva incendiului pentru trenurile de marfă

X

4.2.5.4.

Bariere de incendiu pentru materialul rulant pentru transportul de pasageri

X

4.2.4.1.

Detectoare de ax fierbinte

X

4.2.5.5.

Măsuri suplimentare pentru capacitatea de funcţionare a materialului rulant pentru transportul de pasageri cu incendiu la bord

X

4.2.5.5.1.

Obiective generale şi capacitatea de funcţionare necesară pentru trenurile de pasageri

4.2.5.5.2.

Cerinţe pentru frâne

X

4.2.5.5.3.

Cerinţe pentru tracţiune

X

4.2.5.6.

Detectoare de incendiu la bord

X

4.2.5.7.

Mijloace de comunicare în trenuri

X

4.2.5.8.

Suprareglajul frânei de urgenţă

X

X

4.2.5.9.

Sistemul de iluminat de urgenţă în tren

X

X

4.2.5.10.

Întreruperea aerului condiţionat în tren

X

X

4.2.5.11

Plan de evacuare a materialului rulant pentru transportul de pasageri

X

4.2.5.12.

Informarea şi accesul serviciului de salvare

X

4.4.1

Verificarea stării trenurilor şi acţiunilor corespunzătoare

Notă:
  secţiunea 6.2.6 explică motivul pentru care evaluarea normelor de exploatare va fi de responsabilitatea autorităţii pentru siguranţă a fiecărui stat membru vizat, precum şi motivul pentru care nu se solicită evaluarea separată de către un organism notificat. Prin urmare specificaţiile din capitolele 4.4 şi 4.6 nu sunt menţionate în acest tabel.

4.5.1.

Inspectarea stării tunelului

X

4.5.2.

Întreţinerea materialului rulant

X

4.7.1.1.

Măşti de auto-salvare

X

ANEXA F

MODULE PENTRU VERIFICAREA CE A SUBSISTEMELOR

F.1   Lista modulelor

Module pentru subsisteme

| — | Modul SB: Examinarea tipului |
| --- | --- |

—

Modul SB: Examinarea tipului

| — | Modul SD: Sistem de gestiune a calităţii produsului |
| --- | --- |

—

Modul SD: Sistem de gestiune a calităţii produsului

| — | Modul IF: Verificarea produsului |
| --- | --- |

—

Modul IF: Verificarea produsului

| — | Modul SG: Verificarea unităţii |
| --- | --- |

—

Modul SG: Verificarea unităţii

| — | Modul SH2: Sistem de gestiune a calităţii globale cu examinarea proiectării |
| --- | --- |

—

Modul SH2: Sistem de gestiune a calităţii globale cu examinarea proiectării

Modul pentru dispoziţiile privind întreţinerea

| — | Modul privind procedura de evaluare a conformităţii |
| --- | --- |

—

Modul privind procedura de evaluare a conformităţii

F.2   Module pentru elementele constitutive de interoperabilitate

Inaplicabil (niciun element constitutiv de interoperabilitate)

F.3   Module pentru verificarea CE a subsistemelor

F.3.1   Modul SB: Examinarea tipului

| 1. | Acest modul descrie procedura CE de verificare prin care un organism notificat verifică şi atestă la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, că un tip de subsistem de infrastructură, energie, control-comandă sau material rulant, reprezentativ pentru producţia preconizată,






  — | respectă prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, ceea ce demonstrează că cerinţele (1) esenţiale ale Directivei 2001/16/CE au fost îndeplinite |
| --- | --- | --- |

1.

Acest modul descrie procedura CE de verificare prin care un organism notificat verifică şi atestă la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, că un tip de subsistem de infrastructură, energie, control-comandă sau material rulant, reprezentativ pentru producţia preconizată,

—

respectă prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, ceea ce demonstrează că cerinţele (1) esenţiale ale Directivei 2001/16/CE au fost îndeplinite

| — | respectă celelalte regulamente care decurg din tratat. |
| --- | --- |

—

respectă celelalte regulamente care decurg din tratat.

Examinarea tipului definită de acest modul poate include faze specifice de evaluare – revizuirea proiectării, testarea tipului sau revizuirea procesului de producţie, care sunt specificate în STI relevante.

| 2. | Entitatea (2) contractantă va înainta o cerere pentru verificarea CE (prin examinarea tipului) a subsistemului către un organism notificat la alegerea sa.
  Cererea va include:






  — | numele şi adresa entităţii contractante sau a reprezentantului autorizat |
| --- | --- | --- |

2.

Entitatea (2) contractantă va înainta o cerere pentru verificarea CE (prin examinarea tipului) a subsistemului către un organism notificat la alegerea sa.

Cererea va include:

—

numele şi adresa entităţii contractante sau a reprezentantului autorizat

| — | documentaţia tehnică, descrisă la punctul 3. |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică, descrisă la punctul 3.

| 3. | Solicitantul va pune la dispoziţia organismului notificat o mostră a subsistemului (3), reprezentativă pentru producţia preconizată, denumită în continuare „tip”.
  Un tip poate acoperi câteva versiuni ale subsistemului dacă diferenţele între versiuni nu afectează dispoziţiile prezentei STI.
  Organismul notificat poate solicita alte mostre dacă este necesar pentru efectuarea programului de teste.
  Dacă este necesar pentru un anumit test sau anumite metode de examinare şi se specifică astfel în STI sau în specificaţia (4) europeană la care se face referire în STI, va fi asigurată o mostră sau mostre dintr-un subansamblu sau ansamblu sau o mostră a subsistemului în starea de pre-asamblare.
  Documentaţia tehnică şi mostra(ele) vor înlesni înţelegerea proiectării, producerii, instalării, întreţinerii şi operării subsistemului şi vor facilita evaluarea conformităţii cu dispoziţiile din STI.
  Documentaţia tehnică va include:






  — | o descriere generală a subsistemului, proiectarea globală şi structura, |
| --- | --- | --- |

3.

Solicitantul va pune la dispoziţia organismului notificat o mostră a subsistemului (3), reprezentativă pentru producţia preconizată, denumită în continuare „tip”.

Un tip poate acoperi câteva versiuni ale subsistemului dacă diferenţele între versiuni nu afectează dispoziţiile prezentei STI.

Organismul notificat poate solicita alte mostre dacă este necesar pentru efectuarea programului de teste.

Dacă este necesar pentru un anumit test sau anumite metode de examinare şi se specifică astfel în STI sau în specificaţia (4) europeană la care se face referire în STI, va fi asigurată o mostră sau mostre dintr-un subansamblu sau ansamblu sau o mostră a subsistemului în starea de pre-asamblare.

Documentaţia tehnică şi mostra(ele) vor înlesni înţelegerea proiectării, producerii, instalării, întreţinerii şi operării subsistemului şi vor facilita evaluarea conformităţii cu dispoziţiile din STI.

Documentaţia tehnică va include:

—

o descriere generală a subsistemului, proiectarea globală şi structura,

| — | registrul infrastructurii sau al materialului rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI |
| --- | --- |

—

registrul infrastructurii sau al materialului rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI

| — | anteproiectul şi informaţii de producţie, de exemplu desene, scheme ale componentelor, subansambluri, ansambluri, circuite etc., |
| --- | --- |

—

anteproiectul şi informaţii de producţie, de exemplu desene, scheme ale componentelor, subansambluri, ansambluri, circuite etc.,

| — | descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea proiectării şi informaţii privind producţia, întreţinerea şi exploatarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea proiectării şi informaţii privind producţia, întreţinerea şi exploatarea subsistemului,

| — | specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene care s-au aplicat, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene care s-au aplicat,

| — | orice dovadă necesară în sprijinul utilizării specificaţiilor de mai sus, în special acolo unde specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate în totalitate, |
| --- | --- |

—

orice dovadă necesară în sprijinul utilizării specificaţiilor de mai sus, în special acolo unde specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate în totalitate,

| — | o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate care vor fi integrate în subsistem, |
| --- | --- |

—

o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate care vor fi integrate în subsistem,

| — | copii ale declaraţiilor CE de conformitate sau de adecvare pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI a directivelor, |
| --- | --- |

—

copii ale declaraţiilor CE de conformitate sau de adecvare pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI a directivelor,

| — | dovada conformităţii cu alte regulamente care decurg din tratat (inclusiv certificate) |
| --- | --- |

—

dovada conformităţii cu alte regulamente care decurg din tratat (inclusiv certificate)

| — | documentaţie tehnică privind producerea şi asamblarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

documentaţie tehnică privind producerea şi asamblarea subsistemului,

| — | o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, producerea, asamblarea şi instalarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, producerea, asamblarea şi instalarea subsistemului,

| — | condiţii pentru utilizarea subsistemului (restricţii privind perioada sau distanţa de funcţionare, limite de uzură etc.), |
| --- | --- |

—

condiţii pentru utilizarea subsistemului (restricţii privind perioada sau distanţa de funcţionare, limite de uzură etc.),

| — | condiţii pentru întreţinere şi documentaţia tehnică privind întreţinerea subsistemului |
| --- | --- |

—

condiţii pentru întreţinere şi documentaţia tehnică privind întreţinerea subsistemului

| — | orice cerinţă tehnică care va fi luată în considerare în timpul producţiei, întreţinerii sau operării subsistemului, |
| --- | --- |

—

orice cerinţă tehnică care va fi luată în considerare în timpul producţiei, întreţinerii sau operării subsistemului,

| — | rezultate ale calculelor de proiectare făcute, examinările efectuate etc., |
| --- | --- |

—

rezultate ale calculelor de proiectare făcute, examinările efectuate etc.,

| — | rapoarte ale testelor. |
| --- | --- |

—

rapoarte ale testelor.

Dacă STI solicită mai multe informaţii pentru documentaţia tehnică, acestea vor fi incluse.

| 4. | Organismul notificat: |
| --- | --- |

4.

Organismul notificat:

| 4.1. | Va examina documentaţia tehnică, |
| --- | --- |

4.1.

Va examina documentaţia tehnică,

| 4.2. | Va verifica dacă mostra(ele) subsistemelor sau ansamblurilor sau subansamblurilor subsistemului a (au) fost produsă(e) în conformitate cu documentaţia tehnică şi va efectua sau va cere efectuarea de teste ale tipului conform dispoziţiilor STI şi specificaţiilor europene corespunzătoare. Fabricarea va fi verificată utilizându-se modulul de evaluare corespunzător. |
| --- | --- |

4.2.

Va verifica dacă mostra(ele) subsistemelor sau ansamblurilor sau subansamblurilor subsistemului a (au) fost produsă(e) în conformitate cu documentaţia tehnică şi va efectua sau va cere efectuarea de teste ale tipului conform dispoziţiilor STI şi specificaţiilor europene corespunzătoare. Fabricarea va fi verificată utilizându-se modulul de evaluare corespunzător.

| 4.3. | Va efectua, atunci când în STI se solicită o revizuire a proiectării, o examinare a metodelor de proiectare, a instrumentelor de proiectare şi a rezultatelor proiectării pentru a evalua capacitatea acestora de a îndeplini cerinţele pentru conformitatea subsistemului la încheierea procesului de proiectare |
| --- | --- |

4.3.

Va efectua, atunci când în STI se solicită o revizuire a proiectării, o examinare a metodelor de proiectare, a instrumentelor de proiectare şi a rezultatelor proiectării pentru a evalua capacitatea acestora de a îndeplini cerinţele pentru conformitatea subsistemului la încheierea procesului de proiectare

| 4.4. | Va identifica elementele care au fost proiectate conform dispoziţiilor relevante din STI şi din specificaţiile europene, dar şi elementele care au fost proiectate fără aplicarea dispoziţiilor relevante ale respectivelor specificaţii europene; |
| --- | --- |

4.4.

Va identifica elementele care au fost proiectate conform dispoziţiilor relevante din STI şi din specificaţiile europene, dar şi elementele care au fost proiectate fără aplicarea dispoziţiilor relevante ale respectivelor specificaţii europene;

| 4.5. | Va efectua sau va cere efectuarea examinărilor corespunzătoare şi a testelor necesare conform punctelor 4.2 şi 4.3 pentru a stabili dacă, acolo unde au fost alese specificaţiile europene aplicabile, acestea au fost puse în aplicare în realitate; |
| --- | --- |

4.5.

Va efectua sau va cere efectuarea examinărilor corespunzătoare şi a testelor necesare conform punctelor 4.2 şi 4.3 pentru a stabili dacă, acolo unde au fost alese specificaţiile europene aplicabile, acestea au fost puse în aplicare în realitate;

| 4.6. | Va efectua sau va cere efectuarea examinărilor corespunzătoare şi a testelor necesare conform punctelor 4.2 şi 4.3 pentru a stabili dacă soluţiile adoptate îndeplinesc cerinţele STI atunci când specificaţiile europene corespunzătoare nu au fost aplicate. |
| --- | --- |

4.6.

Va efectua sau va cere efectuarea examinărilor corespunzătoare şi a testelor necesare conform punctelor 4.2 şi 4.3 pentru a stabili dacă soluţiile adoptate îndeplinesc cerinţele STI atunci când specificaţiile europene corespunzătoare nu au fost aplicate.

| 4.7. | Va stabili împreună cu solicitantul locaţia unde vor fi efectuate examinările şi testele necesare. |
| --- | --- |

4.7.

Va stabili împreună cu solicitantul locaţia unde vor fi efectuate examinările şi testele necesare.

| 5. | Acolo unde tipul îndeplineşte dispoziţiile din STI, organismul notificat va elibera solicitantului un certificat de examinare a tipului. Certificatul va conţine numele şi adresa entităţii contractante şi a producătorului(lor) indicate în documentaţia tehnică, concluziile examinării, condiţiile pentru valabilitatea sa şi datele necesare pentru identificarea tipului aprobat.
  O listă a părţilor relevante ale documentaţiei tehnice va fi anexată certificatului, iar o copie va rămâne la organismul notificat.
  Dacă entităţii contractante nu îi este acordat un certificat de examinare a tipului, organismul notificat va furniza motive detaliate pentru acest refuz.
  Se va prevedea o procedură de apel. |
| --- | --- |

5.

Acolo unde tipul îndeplineşte dispoziţiile din STI, organismul notificat va elibera solicitantului un certificat de examinare a tipului. Certificatul va conţine numele şi adresa entităţii contractante şi a producătorului(lor) indicate în documentaţia tehnică, concluziile examinării, condiţiile pentru valabilitatea sa şi datele necesare pentru identificarea tipului aprobat.

O listă a părţilor relevante ale documentaţiei tehnice va fi anexată certificatului, iar o copie va rămâne la organismul notificat.

Dacă entităţii contractante nu îi este acordat un certificat de examinare a tipului, organismul notificat va furniza motive detaliate pentru acest refuz.

Se va prevedea o procedură de apel.

| 6. | Fiecare organism notificat va comunica celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificatele de examinare a tipului eliberate, retrase sau refuzate. |
| --- | --- |

6.

Fiecare organism notificat va comunica celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificatele de examinare a tipului eliberate, retrase sau refuzate.

| 7. | Celelalte organisme notificate pot primi la cerere copii ale certificatelor de examinare a tipului eliberate şi/sau completările lor. Anexele certificatelor vor fi ţinute la dispoziţia celorlalte organisme notificate. |
| --- | --- |

7.

Celelalte organisme notificate pot primi la cerere copii ale certificatelor de examinare a tipului eliberate şi/sau completările lor. Anexele certificatelor vor fi ţinute la dispoziţia celorlalte organisme notificate.

| 8. | Entitatea contractantă va păstra împreună cu documentaţia tehnică copii ale certificatelor de examinare a tipului şi orice completări la acestea, pe întreaga perioadă de funcţionare a subsistemului. Acestea vor fi trimise oricărui stat membru care o solicită. |
| --- | --- |

8.

Entitatea contractantă va păstra împreună cu documentaţia tehnică copii ale certificatelor de examinare a tipului şi orice completări la acestea, pe întreaga perioadă de funcţionare a subsistemului. Acestea vor fi trimise oricărui stat membru care o solicită.

| 9. | În timpul fazei de producţie, solicitantul va informa organismul notificat care deţine documentaţia tehnică privind certificatul de examinare a tipului de toate modificările care pot afecta conformitatea cu cerinţele din STI sau cu condiţiile prescrise pentru utilizarea subsistemului. În asemenea cazuri, subsistemul va primi aprobare suplimentară. În acest caz, organismul notificat va efectua doar acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Această aprobare suplimentară poate fi dată fie în forma unei completări a certificatului original de examinarea a tipului, fie prin eliberarea unui nou certificat după retragerea vechiului certificat. |
| --- | --- |

9.

În timpul fazei de producţie, solicitantul va informa organismul notificat care deţine documentaţia tehnică privind certificatul de examinare a tipului de toate modificările care pot afecta conformitatea cu cerinţele din STI sau cu condiţiile prescrise pentru utilizarea subsistemului. În asemenea cazuri, subsistemul va primi aprobare suplimentară. În acest caz, organismul notificat va efectua doar acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Această aprobare suplimentară poate fi dată fie în forma unei completări a certificatului original de examinarea a tipului, fie prin eliberarea unui nou certificat după retragerea vechiului certificat.

F.3.2   Modulul SD: Sistemul de Gestiune a Calităţii Producţiei

| 1. | Acest modul descrie procedura de verificarea CE prin care un organism notificat verifică şi atestă, la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului autorizat al acesteia stabilit în cadrul Comunităţii, dacă un subsistem al infrastructurii, energiei sau materialului rulant, pentru care s-a eliberat deja un certificat de examinare a tipului de către un organism notificat,






  — | respectă prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, ceea ce demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (5) ale Directivei 2001/16/CE |
| --- | --- | --- |

1.

Acest modul descrie procedura de verificarea CE prin care un organism notificat verifică şi atestă, la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului autorizat al acesteia stabilit în cadrul Comunităţii, dacă un subsistem al infrastructurii, energiei sau materialului rulant, pentru care s-a eliberat deja un certificat de examinare a tipului de către un organism notificat,

—

respectă prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, ceea ce demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (5) ale Directivei 2001/16/CE

| — | respectă celelalte regulamente care decurg din tratat, |
| --- | --- |

—

respectă celelalte regulamente care decurg din tratat,

şi poate fi pus în funcţionare.

| 2. | Organismul notificat efectuează procedura, cu condiţia ca:






  — | certificatul de examinare a tipului eliberat înainte de evaluare să rămână valabil pentru subsistemul care face subiectul cererii, |
| --- | --- | --- |

2.

Organismul notificat efectuează procedura, cu condiţia ca:

—

certificatul de examinare a tipului eliberat înainte de evaluare să rămână valabil pentru subsistemul care face subiectul cererii,

| — | entitatea contractantă (6) şi contractantul principal îndeplinesc condiţiile de la punctul 3. |
| --- | --- |

—

entitatea contractantă (6) şi contractantul principal îndeplinesc condiţiile de la punctul 3.

„Contractantul principal” se referă la societăţi ale căror activităţi contribuie la îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI. Aceasta vizează:

| — | compania responsabilă pentru proiectul întregului subsistem (incluzând în special responsabilitatea pentru integrarea subsistemului), |
| --- | --- |

—

compania responsabilă pentru proiectul întregului subsistem (incluzând în special responsabilitatea pentru integrarea subsistemului),

| — | alte companii implicate doar într-o parte a proiectului subsistemului (efectuând de exemplu asamblarea sau instalarea subsistemului). |
| --- | --- |

—

alte companii implicate doar într-o parte a proiectului subsistemului (efectuând de exemplu asamblarea sau instalarea subsistemului).

Nu se referă la fabricant sau la subcontractanţii care furnizează componente şi elemente constitutive de interoperabilitate.

| 3. | Pentru subsistemul care este supus procedurii de verificare CE, entitatea contractată, sau contractantul principal, când acesta este angajat, va realiza un sistem de gestiune a calităţii aprobat pentru producţie şi inspecţia şi testarea produsului final după cum se specifică la punctul 5 şi care va fi supus supravegherii după cum se specifică la punctul 6.
  Când entitatea contractantă însăşi este responsabilă pentru proiectarea globală a subsistemului (incluzând în special responsabilitatea pentru integrarea subsistemului), sau entitatea contractantă este direct implicată în producţie (inclusiv asamblarea şi instalarea), aceasta trebuie să realizeze un sistem de gestiune a calităţii aprobat pentru acele activităţi, care va fi supus supravegherii după cum se specifică la punctul 6.
  Dacă un contractant principal este responsabil pentru proiectarea globală a subsistemului (incluzând în special responsabilitatea pentru integrarea subsistemului), acesta va realiza în orice caz un sistem de gestiune a calităţii pentru producţie şi inspectarea şi testarea produsului final, care va fi supus supravegherii după cum se specifică la punctul 6.
  Procedura de verificare CE |
| --- | --- |

3.

Pentru subsistemul care este supus procedurii de verificare CE, entitatea contractată, sau contractantul principal, când acesta este angajat, va realiza un sistem de gestiune a calităţii aprobat pentru producţie şi inspecţia şi testarea produsului final după cum se specifică la punctul 5 şi care va fi supus supravegherii după cum se specifică la punctul 6.

Când entitatea contractantă însăşi este responsabilă pentru proiectarea globală a subsistemului (incluzând în special responsabilitatea pentru integrarea subsistemului), sau entitatea contractantă este direct implicată în producţie (inclusiv asamblarea şi instalarea), aceasta trebuie să realizeze un sistem de gestiune a calităţii aprobat pentru acele activităţi, care va fi supus supravegherii după cum se specifică la punctul 6.

Dacă un contractant principal este responsabil pentru proiectarea globală a subsistemului (incluzând în special responsabilitatea pentru integrarea subsistemului), acesta va realiza în orice caz un sistem de gestiune a calităţii pentru producţie şi inspectarea şi testarea produsului final, care va fi supus supravegherii după cum se specifică la punctul 6.

Procedura de verificare CE

| 4.1 | Entitatea contractantă va înainta o cerere pentru verificarea CE a subsistemului (printr-un sistem de gestiune a calităţii producţiei), inclusiv coordonarea supravegherii sistemelor de gestiune a calităţii, prevăzută la punctul 5.3 şi 6.5, către un organism notificat la alegerea sa. Entitatea contractantă va informa producătorii implicaţi de această alegere şi de cerere.
  Cererea va înlesni înţelegerea proiectării, asamblării, instalării, întreţinerii şi operării subsistemului şi va facilita conformitatea cu tipul descrisă în certificatul de examinare a tipului şi cerinţele STI de respectat.
  Cererea va include:






  — | numele şi adresa entităţii contractante sau a reprezentatului său autorizat |
| --- | --- | --- |

4.1

Entitatea contractantă va înainta o cerere pentru verificarea CE a subsistemului (printr-un sistem de gestiune a calităţii producţiei), inclusiv coordonarea supravegherii sistemelor de gestiune a calităţii, prevăzută la punctul 5.3 şi 6.5, către un organism notificat la alegerea sa. Entitatea contractantă va informa producătorii implicaţi de această alegere şi de cerere.

Cererea va înlesni înţelegerea proiectării, asamblării, instalării, întreţinerii şi operării subsistemului şi va facilita conformitatea cu tipul descrisă în certificatul de examinare a tipului şi cerinţele STI de respectat.

Cererea va include:

—

numele şi adresa entităţii contractante sau a reprezentatului său autorizat

| — | Documentaţia tehnică privind tipul aprobat, inclusiv certificatul de examinare a tipului, eliberat după încheierea procedurii definite în modulul SB,
  şi, dacă nu sunt incluse în această documentaţie,






  — | o descriere generală a subsistemului, proiectarea globală şi structura, |
| --- | --- | --- |

—

Documentaţia tehnică privind tipul aprobat, inclusiv certificatul de examinare a tipului, eliberat după încheierea procedurii definite în modulul SB,

şi, dacă nu sunt incluse în această documentaţie,

—

o descriere generală a subsistemului, proiectarea globală şi structura,

| — | specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene (7), care au fost aplicate, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene (7), care au fost aplicate,

| — | orice dovadă necesară adusă în sprijinul utilizării specificaţiilor de mai sus, în special acolo unde specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate în totalitate. Această dovadă auxiliară va include rezultatele testelor efectuate de laboratorul corespunzător al producătorului sau în beneficiul acestuia. |
| --- | --- |

—

orice dovadă necesară adusă în sprijinul utilizării specificaţiilor de mai sus, în special acolo unde specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate în totalitate. Această dovadă auxiliară va include rezultatele testelor efectuate de laboratorul corespunzător al producătorului sau în beneficiul acestuia.

| — | registrul infrastructurii sau al materialului rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI |
| --- | --- |

—

registrul infrastructurii sau al materialului rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI

| — | documentaţia tehnică privind producerea şi asamblarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică privind producerea şi asamblarea subsistemului,

| — | dovada conformităţii cu alte regulamente care decurg din tratat (inclusiv certificate) pentru faza de producţie, |
| --- | --- |

—

dovada conformităţii cu alte regulamente care decurg din tratat (inclusiv certificate) pentru faza de producţie,

| — | o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate care vor fi integrate în subsistem, |
| --- | --- |

—

o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate care vor fi integrate în subsistem,

| — | copii ale declaraţiilor CE de conformitate sau de adecvare pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI a directivelor, |
| --- | --- |

—

copii ale declaraţiilor CE de conformitate sau de adecvare pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI a directivelor,

| — | o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, producerea, asamblarea şi instalarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, producerea, asamblarea şi instalarea subsistemului,

| — | demonstrarea faptului că, toate fazele, aşa cum se menţionează la punctul 5.2, sunt acoperite de sisteme de gestiune a calităţii ale entităţii contractante, dacă aceasta este implicată, şi/sau ale contractantului principal şi dovada eficienţei lor, |
| --- | --- |

—

demonstrarea faptului că, toate fazele, aşa cum se menţionează la punctul 5.2, sunt acoperite de sisteme de gestiune a calităţii ale entităţii contractante, dacă aceasta este implicată, şi/sau ale contractantului principal şi dovada eficienţei lor,

| — | indicarea organismului notificat responsabil pentru aprobarea şi supravegherea acestor sisteme de gestiune a calităţii. |
| --- | --- |

—

indicarea organismului notificat responsabil pentru aprobarea şi supravegherea acestor sisteme de gestiune a calităţii.

| 4.3 | Organismul notificat va examina mai întâi solicitarea privind valabilitatea examinării tipului şi a certificatului de examinare a tipului.
  În cazul în care organismul notificat consideră că certificatul de examinare a tipului nu mai este valabil sau că nu mai este corespunzător şi că este necesară o nouă examinare a tipului, aceasta îşi va justifica decizia. |
| --- | --- |

4.3

Organismul notificat va examina mai întâi solicitarea privind valabilitatea examinării tipului şi a certificatului de examinare a tipului.

În cazul în care organismul notificat consideră că certificatul de examinare a tipului nu mai este valabil sau că nu mai este corespunzător şi că este necesară o nouă examinare a tipului, aceasta îşi va justifica decizia.

Sistem de gestiune a calităţii

| 5.1 | Entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal, când acesta este angajat, vor înainta o cerere pentru evaluarea sistemelor lor de gestiune a calităţii către un organism notificat la alegerea lor.
  Cererea va include:






  — | toate informaţiile relevante pentru subsistemul preconizat, |
| --- | --- | --- |

5.1

Entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal, când acesta este angajat, vor înainta o cerere pentru evaluarea sistemelor lor de gestiune a calităţii către un organism notificat la alegerea lor.

Cererea va include:

—

toate informaţiile relevante pentru subsistemul preconizat,

| — | documentaţia sistemului de gestiune a calităţii. |
| --- | --- |

—

documentaţia sistemului de gestiune a calităţii.

| — | Documentaţia tehnică a tipului aprobat şi o copie a certificatului de examinare a tipului, eliberat după încheierea procedurii de examinare din modulul SB. |
| --- | --- |

—

Documentaţia tehnică a tipului aprobat şi o copie a certificatului de examinare a tipului, eliberat după încheierea procedurii de examinare din modulul SB.

Pentru cei implicaţi doar într-o parte a proiectului subsistemului, vor fi furnizate doar informaţiile pentru partea relevantă.

| 5.2 | Pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil pentru proiectarea globală a subsistemului, sistemele de gestiune a calităţii vor asigura conformitatea globală a subsistemului cu tipul descris în certificatul de examinare a tipului şi conformitatea globală a subsistemului la cerinţele din STI. Pentru alţi contractori, sistemul(ele) lor de gestiune a calităţii trebuie să asigure conformitatea contribuţiei lor relevante la subsistem cu tipul descris în certificatul de examinare a tipului şi cu cerinţele din STI.
  Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de solicitant(ţi) vor fi documentate într-un mod ordonat şi sistematic sub forma unor strategii, proceduri şi instrucţiuni scrise. Această documentaţie a sistemului de gestiune a calităţii va asigura o înţelegere comună a strategiilor şi procedurilor de calitate cum ar fi programe de calitate, planuri, manuale şi rapoarte.
  Aceasta va cuprinde în special o descriere corespunzătoare a următoarelor elemente pentru toţi solicitanţii:






  — | obiective de calitate şi structură organizaţională, |
| --- | --- | --- |

5.2

Pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil pentru proiectarea globală a subsistemului, sistemele de gestiune a calităţii vor asigura conformitatea globală a subsistemului cu tipul descris în certificatul de examinare a tipului şi conformitatea globală a subsistemului la cerinţele din STI. Pentru alţi contractori, sistemul(ele) lor de gestiune a calităţii trebuie să asigure conformitatea contribuţiei lor relevante la subsistem cu tipul descris în certificatul de examinare a tipului şi cu cerinţele din STI.

Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de solicitant(ţi) vor fi documentate într-un mod ordonat şi sistematic sub forma unor strategii, proceduri şi instrucţiuni scrise. Această documentaţie a sistemului de gestiune a calităţii va asigura o înţelegere comună a strategiilor şi procedurilor de calitate cum ar fi programe de calitate, planuri, manuale şi rapoarte.

Aceasta va cuprinde în special o descriere corespunzătoare a următoarelor elemente pentru toţi solicitanţii:

—

obiective de calitate şi structură organizaţională,

| — | tehnicile, procesele şi acţiunile sistematice corespunzătoare de gestiune şi control al calităţii producţiei care vor fi utilizate, |
| --- | --- |

—

tehnicile, procesele şi acţiunile sistematice corespunzătoare de gestiune şi control al calităţii producţiei care vor fi utilizate,

| — | examinările, verificările şi testele care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după producere, asamblare şi instalare şi frecvenţa cu care acestea vor fi efectuate, |
| --- | --- |

—

examinările, verificările şi testele care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după producere, asamblare şi instalare şi frecvenţa cu care acestea vor fi efectuate,

| — | rapoarte ale calităţii, cum ar fi rapoarte de inspecţie şi date ale testelor, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc., |
| --- | --- |

—

rapoarte ale calităţii, cum ar fi rapoarte de inspecţie şi date ale testelor, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc.,

şi, de asemenea, pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil pentru proiectarea globală a subsistemului:

| — | responsabilităţi şi capacităţi privind gestiunea calităţii globale a subsistemului, incluzând în special gestiunea integrării subsistemului. |
| --- | --- |

—

responsabilităţi şi capacităţi privind gestiunea calităţii globale a subsistemului, incluzând în special gestiunea integrării subsistemului.

Examinările, testele şi verificările vor cuprinde următoarele etape:

| — | structura subsistemului, incluzând, în special, activităţile de construcţie, asamblarea elementelor constitutive, reglarea finală, |
| --- | --- |

—

structura subsistemului, incluzând, în special, activităţile de construcţie, asamblarea elementelor constitutive, reglarea finală,

| — | testarea finală a subsistemului, |
| --- | --- |

—

testarea finală a subsistemului,

| — | şi, unde este specificat în STI, validarea în condiţii complete de exploatare. |
| --- | --- |

—

şi, unde este specificat în STI, validarea în condiţii complete de exploatare.

| 5.3 | Organismul notificat ales de entitatea contractantă va examina dacă toate etapele subsistemului menţionate la punctul 5.2 sunt acoperite suficient şi corespunzător de aprobarea şi supravegherea sistemului(lor) de gestiune a calităţii a(ale) solicitantului(ilor) (8).
  Dacă conformitatea subsistemului cu tipul descris în certificatul de examinare a tipului şi conformitatea la cerinţele din STI se bazează pe mai mult de un sistem de gestiune a calităţii, organismul notificat va examina în special,






  — | dacă relaţiile şi interfeţele între sistemele de gestiune a calităţii sunt clar documentate |
| --- | --- | --- |

5.3

Organismul notificat ales de entitatea contractantă va examina dacă toate etapele subsistemului menţionate la punctul 5.2 sunt acoperite suficient şi corespunzător de aprobarea şi supravegherea sistemului(lor) de gestiune a calităţii a(ale) solicitantului(ilor) (8).

Dacă conformitatea subsistemului cu tipul descris în certificatul de examinare a tipului şi conformitatea la cerinţele din STI se bazează pe mai mult de un sistem de gestiune a calităţii, organismul notificat va examina în special,

—

dacă relaţiile şi interfeţele între sistemele de gestiune a calităţii sunt clar documentate

| — | şi dacă pentru antreprenor sunt definite suficient şi corespunzător responsabilităţile şi capacităţile globale ale gestiunii pentru conformitatea întregului subsistem. |
| --- | --- |

—

şi dacă pentru antreprenor sunt definite suficient şi corespunzător responsabilităţile şi capacităţile globale ale gestiunii pentru conformitatea întregului subsistem.

| 5.4 | Organismul notificat la care se face trimitere la punctul 5.1 va evalua sistemul de gestiune a calităţii pentru a stabili dacă acesta îndeplineşte cerinţele la care se face trimitere la punctul 5.2. Se presupune conformitatea cu aceste cerinţe dacă solicitantul pune în aplicare un sistem de gestiune a calităţii pentru producţia, inspectarea şi testarea produsului final conform standardului EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare specificitatea subsistemului pentru care este pus în aplicare.
  Când solicitantul conduce un sistem de gestiune a calităţii atestat, organismul notificat va lua acest lucru în considerare la evaluare.
  Controlul va fi specific subsistemului vizat, având în vedere contribuţia specifică a solicitatului la subsistem. Echipa de control va avea cel puţin un membru cu experienţă ca evaluator al subsistemului tehnic vizat. Procedura de evaluare va include o vizită de evaluare la sediul solicitantului.
  Decizia va fi transmisă solicitantului. Notificarea va conţine concluziile examinării şi decizia de evaluare argumentată. |
| --- | --- |

5.4

Organismul notificat la care se face trimitere la punctul 5.1 va evalua sistemul de gestiune a calităţii pentru a stabili dacă acesta îndeplineşte cerinţele la care se face trimitere la punctul 5.2. Se presupune conformitatea cu aceste cerinţe dacă solicitantul pune în aplicare un sistem de gestiune a calităţii pentru producţia, inspectarea şi testarea produsului final conform standardului EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare specificitatea subsistemului pentru care este pus în aplicare.

Când solicitantul conduce un sistem de gestiune a calităţii atestat, organismul notificat va lua acest lucru în considerare la evaluare.

Controlul va fi specific subsistemului vizat, având în vedere contribuţia specifică a solicitatului la subsistem. Echipa de control va avea cel puţin un membru cu experienţă ca evaluator al subsistemului tehnic vizat. Procedura de evaluare va include o vizită de evaluare la sediul solicitantului.

Decizia va fi transmisă solicitantului. Notificarea va conţine concluziile examinării şi decizia de evaluare argumentată.

| 5.5 | Entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal se angajează să îndeplinească obligaţiile care decurg din sistemul de gestiune a calităţii aprobat şi să susţină sistemul astfel încât acesta să rămână corespunzător şi eficient.
  Ele vor informa organismul notificat care a aprobat sistemul de gestiune a calităţii despre orice schimbare semnificativă care va afecta îndeplinirea de către subsistem a cerinţelor din STI.
  Organismul notificat va evalua modificările propuse şi va decide dacă sistemul de gestiune a calităţii amendat va satisface în continuare cerinţele la care se face trimitere la punctul 5.2 sau dacă este necesară o reevaluare.
  Organismul va transmite decizia sa solicitantului. Notificarea va conţine concluziile examinării şi decizia de evaluare argumentată. |
| --- | --- |

5.5

Entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal se angajează să îndeplinească obligaţiile care decurg din sistemul de gestiune a calităţii aprobat şi să susţină sistemul astfel încât acesta să rămână corespunzător şi eficient.

Ele vor informa organismul notificat care a aprobat sistemul de gestiune a calităţii despre orice schimbare semnificativă care va afecta îndeplinirea de către subsistem a cerinţelor din STI.

Organismul notificat va evalua modificările propuse şi va decide dacă sistemul de gestiune a calităţii amendat va satisface în continuare cerinţele la care se face trimitere la punctul 5.2 sau dacă este necesară o reevaluare.

Organismul va transmite decizia sa solicitantului. Notificarea va conţine concluziile examinării şi decizia de evaluare argumentată.

| 6. | Supravegherea sistemului(lor) de gestiune a calităţii sub răspunderea organismului notificat. |
| --- | --- |

6.

Supravegherea sistemului(lor) de gestiune a calităţii sub răspunderea organismului notificat.

| 6.1 | Scopul supravegherii este de a se asigura că entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal îndeplinesc în mod corespunzător obligaţiile care decurg din sistemul(ele) de gestiune a calităţii aprobat(e). |
| --- | --- |

6.1

Scopul supravegherii este de a se asigura că entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal îndeplinesc în mod corespunzător obligaţiile care decurg din sistemul(ele) de gestiune a calităţii aprobat(e).

| 6.2 | Entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal vor transmite organismului notificat la care se face trimitere la punctul 5.1 (sau au transmis) toate documentele necesare în acest scop, inclusiv planurile de punere în aplicare şi rapoartele tehnice privind subsistemul (atât cât este relevant pentru contribuţia specifică a solicitanţilor la subsistem), în special:






  — | documentaţia sistemului de gestiune a calităţii, inclusiv mijloacele speciale puse în aplicare pentru a se asigura că: |
| --- | --- | --- |

6.2

Entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal vor transmite organismului notificat la care se face trimitere la punctul 5.1 (sau au transmis) toate documentele necesare în acest scop, inclusiv planurile de punere în aplicare şi rapoartele tehnice privind subsistemul (atât cât este relevant pentru contribuţia specifică a solicitanţilor la subsistem), în special:

—

documentaţia sistemului de gestiune a calităţii, inclusiv mijloacele speciale puse în aplicare pentru a se asigura că:

| — | pentru entitatea contractantă sau contractantul principal, responsabil pentru proiectarea globală a subsistemului,
  sunt definite suficient şi corespunzător responsabilităţile şi capacităţile globale de gestiune pentru conformitatea întregului subsistem, |
| --- | --- |

—

pentru entitatea contractantă sau contractantul principal, responsabil pentru proiectarea globală a subsistemului,

sunt definite suficient şi corespunzător responsabilităţile şi capacităţile globale de gestiune pentru conformitatea întregului subsistem,

| — | pentru fiecare solicitant,
  sistemul de gestiune a calităţii este corect administrat pentru realizarea integrării la nivelul subsistemului, |
| --- | --- |

—

pentru fiecare solicitant,

sistemul de gestiune a calităţii este corect administrat pentru realizarea integrării la nivelul subsistemului,

| — | rapoarte ale calităţii prevăzute de partea producătoare (inclusiv asamblarea şi instalarea) ale sistemului de gestiune a calităţii, cum ar fi rapoarte de inspecţie şi date ale testelor, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc. |
| --- | --- |

—

rapoarte ale calităţii prevăzute de partea producătoare (inclusiv asamblarea şi instalarea) ale sistemului de gestiune a calităţii, cum ar fi rapoarte de inspecţie şi date ale testelor, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc.

| 6.3 | Organismul notificat va efectua periodic controale pentru a se asigura că entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal menţin şi pun în aplicare sistemul de gestiune a calităţii şi va furniza acestora un raport de control. Dacă aceştia administrează un sistem de gestiune a calităţii atestat, organismul notificat îl va lua în considerare în timpul supravegherii.
  Frecvenţa controalelor va fi de cel puţin o dată pe an, cu cel puţin un control în intervalul de timp al derulării activităţilor relevante (producţie, asamblare sau instalare) pentru subsistemul supus procedurii de verificare CE menţionat la punctul 8. |
| --- | --- |

6.3

Organismul notificat va efectua periodic controale pentru a se asigura că entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal menţin şi pun în aplicare sistemul de gestiune a calităţii şi va furniza acestora un raport de control. Dacă aceştia administrează un sistem de gestiune a calităţii atestat, organismul notificat îl va lua în considerare în timpul supravegherii.

Frecvenţa controalelor va fi de cel puţin o dată pe an, cu cel puţin un control în intervalul de timp al derulării activităţilor relevante (producţie, asamblare sau instalare) pentru subsistemul supus procedurii de verificare CE menţionat la punctul 8.

| 6.4 | În plus, organismul notificat poate face vizite neanunţate la şantierele în cauză ale solicitantului(ilor). În timpul acestor vizite, organismul notificat poate efectua controale complete sau parţiale şi poate efectua sau solicita efectuare de teste pentru a verifica funcţionarea corectă a sistemului de gestiune a calităţii acolo unde este necesar. Comisia va furniza solicitantului(ilor) un raport de inspecţie şi/sau de asemenea rapoarte de control, după caz. |
| --- | --- |

6.4

În plus, organismul notificat poate face vizite neanunţate la şantierele în cauză ale solicitantului(ilor). În timpul acestor vizite, organismul notificat poate efectua controale complete sau parţiale şi poate efectua sau solicita efectuare de teste pentru a verifica funcţionarea corectă a sistemului de gestiune a calităţii acolo unde este necesar. Comisia va furniza solicitantului(ilor) un raport de inspecţie şi/sau de asemenea rapoarte de control, după caz.

| 6.5 | Organismul notificat ales de entitatea contractantă şi responsabil pentru verificarea CE, dacă nu efectuează supravegherea sistemului(lor) de gestiune a calităţii vizat(e), va coordona activităţile de supraveghere a oricărui organism notificat responsabil pentru această sarcină, pentru:






  — | a se asigura că s-a efectuat o administrare corectă a interfeţelor dintre diferitele sisteme de gestiune a calităţii legate de integrarea subsistemului, |
| --- | --- | --- |

6.5

Organismul notificat ales de entitatea contractantă şi responsabil pentru verificarea CE, dacă nu efectuează supravegherea sistemului(lor) de gestiune a calităţii vizat(e), va coordona activităţile de supraveghere a oricărui organism notificat responsabil pentru această sarcină, pentru:

—

a se asigura că s-a efectuat o administrare corectă a interfeţelor dintre diferitele sisteme de gestiune a calităţii legate de integrarea subsistemului,

| — | a colecta, în legătură cu entitatea contractantă, elementele necesare pentru evaluare pentru a garanta consecvenţa şi supravegherea globală a diferitelor sisteme de gestiune a calităţii. |
| --- | --- |

—

a colecta, în legătură cu entitatea contractantă, elementele necesare pentru evaluare pentru a garanta consecvenţa şi supravegherea globală a diferitelor sisteme de gestiune a calităţii.

Această coordonare include drepturile organismului notificat:

| — | de a primi toată documentaţia (aprobare şi supraveghere), eliberată de alte organisme notificate, |
| --- | --- |

—

de a primi toată documentaţia (aprobare şi supraveghere), eliberată de alte organisme notificate,

| — | de a asista la controalele de supraveghere de la punctul 6.3, |
| --- | --- |

—

de a asista la controalele de supraveghere de la punctul 6.3,

| — | de a iniţia controale suplimentare ca la punctul 6.4 sub răspunderea sa şi împreună cu alte organisme notificate. |
| --- | --- |

—

de a iniţia controale suplimentare ca la punctul 6.4 sub răspunderea sa şi împreună cu alte organisme notificate.

| 7. | Organismul notificat la care se face trimitere la punctul 5.1 va avea drept de acces pentru inspecţie, control şi supraveghere pe şantierele de construcţii, în atelierele de producţie, locaţiile de asamblare şi instalaţii, zonele de depozitare şi, acolo unde e necesar, la amenajările de prefabricaţie şi testare şi, în general, la toate locaţiile considerate necesare pentru a-şi îndeplini sarcinile, conform contribuţiei specifice a solicitantului la proiectul subsistemului. |
| --- | --- |

7.

Organismul notificat la care se face trimitere la punctul 5.1 va avea drept de acces pentru inspecţie, control şi supraveghere pe şantierele de construcţii, în atelierele de producţie, locaţiile de asamblare şi instalaţii, zonele de depozitare şi, acolo unde e necesar, la amenajările de prefabricaţie şi testare şi, în general, la toate locaţiile considerate necesare pentru a-şi îndeplini sarcinile, conform contribuţiei specifice a solicitantului la proiectul subsistemului.

| 8. | Entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal vor ţine la dispoziţia autorităţilor naţionale pentru o perioadă de 10 ani de la fabricarea subsistemului:






  — | documentaţia la care se face trimitere în a doua liniuţă din al doilea paragraf de la punctul 5.1, |
| --- | --- | --- |

8.

Entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal vor ţine la dispoziţia autorităţilor naţionale pentru o perioadă de 10 ani de la fabricarea subsistemului:

—

documentaţia la care se face trimitere în a doua liniuţă din al doilea paragraf de la punctul 5.1,

| — | actualizarea la care se face trimitere în al doilea paragraf de la punctul 5.5, |
| --- | --- |

—

actualizarea la care se face trimitere în al doilea paragraf de la punctul 5.5,

| — | deciziile şi rapoartele organismului notificat, la care se face trimitere la punctele 5.4, 5.5 şi 6.4. |
| --- | --- |

—

deciziile şi rapoartele organismului notificat, la care se face trimitere la punctele 5.4, 5.5 şi 6.4.

| 9. | Acolo unde subsistemul îndeplineşte cerinţele din STI, organismul notificat, pe baza examinării tipului şi aprobarea şi supravegherea sistemului(lor) de gestiune a calităţii, va elabora certificatul de conformitate pentru entitatea contractantă, care, la rândul ei, va alcătui declaraţia de verificare CE pentru autoritatea de control din statul membru în care este localizat şi/sau operează subsistemul.
  Declaraţia de verificare CE şi documentele însoţitoare vor fi datate şi semnate. Declaraţia va fi scrisă în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi va include cel puţin informaţiile incluse în anexa V a directivei. |
| --- | --- |

9.

Acolo unde subsistemul îndeplineşte cerinţele din STI, organismul notificat, pe baza examinării tipului şi aprobarea şi supravegherea sistemului(lor) de gestiune a calităţii, va elabora certificatul de conformitate pentru entitatea contractantă, care, la rândul ei, va alcătui declaraţia de verificare CE pentru autoritatea de control din statul membru în care este localizat şi/sau operează subsistemul.

Declaraţia de verificare CE şi documentele însoţitoare vor fi datate şi semnate. Declaraţia va fi scrisă în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi va include cel puţin informaţiile incluse în anexa V a directivei.

| 10. | Organismul notificat ales de entitatea contractantă va fi responsabil pentru întocmirea dosarului tehnic care va însoţi declaraţia de verificare CE. Dosarul tehnic va include cel puţin informaţiile indicate în articolul 18 alineatul (3) din directivă, în special cele ce urmează:






  — | toate documentele necesare legate de caracteristicile subsistemului, |
| --- | --- | --- |

10.

Organismul notificat ales de entitatea contractantă va fi responsabil pentru întocmirea dosarului tehnic care va însoţi declaraţia de verificare CE. Dosarul tehnic va include cel puţin informaţiile indicate în articolul 18 alineatul (3) din directivă, în special cele ce urmează:

—

toate documentele necesare legate de caracteristicile subsistemului,

| — | o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate care vor fi integrate în subsistem, |
| --- | --- |

—

o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate care vor fi integrate în subsistem,

| — | copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, acolo unde este necesar, declaraţiile CE de adecvare pentru utilizare cu care vor fi prevăzute elementele constitutive, în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite, acolo unde este necesar, de documentele corespunzătoare (certificate, documente de aprobare şi supraveghere a sistemului de gestiune a calităţii) eliberate de organismele notificate, |
| --- | --- |

—

copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, acolo unde este necesar, declaraţiile CE de adecvare pentru utilizare cu care vor fi prevăzute elementele constitutive, în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite, acolo unde este necesar, de documentele corespunzătoare (certificate, documente de aprobare şi supraveghere a sistemului de gestiune a calităţii) eliberate de organismele notificate,

| — | toate elementele legate de întreţinerea, condiţiile şi limitele de utilizare ale subsistemului, |
| --- | --- |

—

toate elementele legate de întreţinerea, condiţiile şi limitele de utilizare ale subsistemului,

| — | toate elementele legate de instrucţiunile privind deservirea, monitorizarea constantă sau de rutină, reglarea şi întreţinerea, |
| --- | --- |

—

toate elementele legate de instrucţiunile privind deservirea, monitorizarea constantă sau de rutină, reglarea şi întreţinerea,

| — | certificatul de examinare a tipului pentru subsistem şi documentaţia tehnică însoţitoare definită în modulul SB, |
| --- | --- |

—

certificatul de examinare a tipului pentru subsistem şi documentaţia tehnică însoţitoare definită în modulul SB,

| — | dovada conformităţii cu alte regulamente care decurg din tratat (inclusiv certificate) |
| --- | --- |

—

dovada conformităţii cu alte regulamente care decurg din tratat (inclusiv certificate)

| — | certificatul de conformitate al organismului notificat menţionat la punctul 9, însoţit de verificarea corespunzătoare şi/sau notele de calcul contrasemnate de aceasta, care să declare că proiectul este conform directivei şi STI şi să menţioneze, acolo unde este necesar, rezervele înregistrate în timpul desfăşurării activităţilor şi care n-au fost retrase. Certificatul trebuie de asemenea să fie însoţit de rapoartele de inspecţie şi de control alcătuite în legătură cu verificarea, după cum se menţionează la punctele 6.3 şi 6.4 şi în special: |
| --- | --- |

—

certificatul de conformitate al organismului notificat menţionat la punctul 9, însoţit de verificarea corespunzătoare şi/sau notele de calcul contrasemnate de aceasta, care să declare că proiectul este conform directivei şi STI şi să menţioneze, acolo unde este necesar, rezervele înregistrate în timpul desfăşurării activităţilor şi care n-au fost retrase. Certificatul trebuie de asemenea să fie însoţit de rapoartele de inspecţie şi de control alcătuite în legătură cu verificarea, după cum se menţionează la punctele 6.3 şi 6.4 şi în special:

| — | registrul infrastructurii sau al materialului rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI. |
| --- | --- |

—

registrul infrastructurii sau al materialului rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI.

| 11. | Fiecare organism notificat va comunica celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind aprobările eliberate, retrase sau refuzate pentru sistemul de gestiune a calităţii.
  Celelalte organisme notificate pot primi la cerere copii ale aprobărilor eliberate pentru sistemul de gestiune a calităţii. |
| --- | --- |

11.

Fiecare organism notificat va comunica celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind aprobările eliberate, retrase sau refuzate pentru sistemul de gestiune a calităţii.

Celelalte organisme notificate pot primi la cerere copii ale aprobărilor eliberate pentru sistemul de gestiune a calităţii.

| 12. | Rapoartele care însoţesc certificatul de conformitate vor fi depuse la entitatea contractantă.
  Entitatea contractantă din cadrul Comunităţii va păstra o copie a dosarului tehnic pe toată perioada funcţionării şi pentru încă o perioadă de trei ani; acesta va fi trimis oricărui stat membru care o solicită. |
| --- | --- |

12.

Rapoartele care însoţesc certificatul de conformitate vor fi depuse la entitatea contractantă.

Entitatea contractantă din cadrul Comunităţii va păstra o copie a dosarului tehnic pe toată perioada funcţionării şi pentru încă o perioadă de trei ani; acesta va fi trimis oricărui stat membru care o solicită.

F.3.3   Modul IF: Verificarea Produsului

| 1. | Acest modul descrie procedura de verificare CE prin care un organism notificat verifică şi atestă la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului autorizat al acesteia stabilit în cadrul Comunităţii, că subsistemul infrastructură, energie sau material rulant, pentru care s-a eliberat deja un certificat de examinare a tipului de către organism notificat,






  — | este conform cu prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, ceea ce demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (9) ale Directivei 2001/16/CE |
| --- | --- | --- |

1.

Acest modul descrie procedura de verificare CE prin care un organism notificat verifică şi atestă la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului autorizat al acesteia stabilit în cadrul Comunităţii, că subsistemul infrastructură, energie sau material rulant, pentru care s-a eliberat deja un certificat de examinare a tipului de către organism notificat,

—

este conform cu prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, ceea ce demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (9) ale Directivei 2001/16/CE

| — | este conform cu alte regulamente ce decurg din tratat |
| --- | --- |

—

este conform cu alte regulamente ce decurg din tratat

| — | şi poate fi pus în funcţionare. |
| --- | --- |

—

şi poate fi pus în funcţionare.

| 2. | Entitatea contractantă (10) va înainta o cerere pentru verificarea CE a subsistemului (prin verificarea produsului) către un organism notificat la alegerea sa.
  Cererea va include:






  — | Numele şi adresa entităţii contractante sau a reprezentantului său autorizat |
| --- | --- | --- |

2.

Entitatea contractantă (10) va înainta o cerere pentru verificarea CE a subsistemului (prin verificarea produsului) către un organism notificat la alegerea sa.

Cererea va include:

—

Numele şi adresa entităţii contractante sau a reprezentantului său autorizat

| — | Documentaţia tehnică. |
| --- | --- |

—

Documentaţia tehnică.

| 3. | În cadrul acestei părţi a procedurii, entitatea contractantă verifică şi atestă că subsistemul vizat este în conformitate cu tipul descris în certificatul de examinare a tipului şi îndeplineşte cerinţele STI care li se aplică.
  Organismul notificat va efectua procedura cu condiţia ca certificatul de examinare a tipului eliberat înainte de evaluare să rămână valabil pentru subsistemul care face subiectul cererii. |
| --- | --- |

3.

În cadrul acestei părţi a procedurii, entitatea contractantă verifică şi atestă că subsistemul vizat este în conformitate cu tipul descris în certificatul de examinare a tipului şi îndeplineşte cerinţele STI care li se aplică.

Organismul notificat va efectua procedura cu condiţia ca certificatul de examinare a tipului eliberat înainte de evaluare să rămână valabil pentru subsistemul care face subiectul cererii.

| 4. | Entitatea contractantă va lua măsurile necesare pentru ca procesul de producţie (inclusiv asamblarea şi integrarea elementelor constitutive de interoperabilitate de către contractantul principal (11) atunci când acesta este angajat) asigură conformitatea subsistemului cu tipul descris în certificatul de examinare a tipului şi îndeplineşte cerinţele STI care li se aplică. |
| --- | --- |

4.

Entitatea contractantă va lua măsurile necesare pentru ca procesul de producţie (inclusiv asamblarea şi integrarea elementelor constitutive de interoperabilitate de către contractantul principal (11) atunci când acesta este angajat) asigură conformitatea subsistemului cu tipul descris în certificatul de examinare a tipului şi îndeplineşte cerinţele STI care li se aplică.

| 5. | Cererea va înlesni înţelegerea proiectării, producerii, instalării, întreţinerii şi operării subsistemului şi va înlesni evaluarea conformităţii cu tipul descris în certificatul de examinare a tipului şi cerinţele STI.
  Cererea va include:






  — | documentaţia tehnică privind tipul aprobat, inclusiv certificatul eliberat după încheierea procedurii definite în modulul SB, |
| --- | --- | --- |

5.

Cererea va înlesni înţelegerea proiectării, producerii, instalării, întreţinerii şi operării subsistemului şi va înlesni evaluarea conformităţii cu tipul descris în certificatul de examinare a tipului şi cerinţele STI.

Cererea va include:

—

documentaţia tehnică privind tipul aprobat, inclusiv certificatul eliberat după încheierea procedurii definite în modulul SB,

şi, dacă nu sunt incluse în această documentaţie,

| — | o descriere generală a subsistemului, proiectarea globală şi structura, |
| --- | --- |

—

o descriere generală a subsistemului, proiectarea globală şi structura,

| — | registrul infrastructurii sau al materialului rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI |
| --- | --- |

—

registrul infrastructurii sau al materialului rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI

| — | anteproiectul şi informaţii de producţie, de exemplu desene, scheme ale componentelor, subansambluri, ansambluri, circuite etc., |
| --- | --- |

—

anteproiectul şi informaţii de producţie, de exemplu desene, scheme ale componentelor, subansambluri, ansambluri, circuite etc.,

| — | documentaţie tehnică privind producerea şi asamblarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

documentaţie tehnică privind producerea şi asamblarea subsistemului,

| — | specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene (12), care s-au aplicat, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene (12), care s-au aplicat,

| — | orice dovadă necesară în sprijinul utilizării specificaţiilor de mai sus, în special acolo unde specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate în totalitate, |
| --- | --- |

—

orice dovadă necesară în sprijinul utilizării specificaţiilor de mai sus, în special acolo unde specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate în totalitate,

| — | o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate care vor fi integrate în subsistem, |
| --- | --- |

—

o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate care vor fi integrate în subsistem,

| — | copii ale declaraţiilor CE de conformitate sau de adecvare pentru utilizare cu care vor fi prevăzute elementele constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI a directivelor, |
| --- | --- |

—

copii ale declaraţiilor CE de conformitate sau de adecvare pentru utilizare cu care vor fi prevăzute elementele constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI a directivelor,

| — | o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, producerea, asamblarea şi instalarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, producerea, asamblarea şi instalarea subsistemului,

Dacă STI solicită informaţii suplimentare pentru documentaţia tehnică, acestea vor fi incluse.

| 6. | Organismul notificat va examina mai întâi solicitarea privind valabilitatea examinării tipului şi a certificatului de examinare a tipului.
  În cazul în care organismul notificat consideră că certificatul de examinare a tipului nu mai este valabil sau că nu mai este corespunzător şi că este necesară o nouă examinare a tipului, aceasta îşi va justifica decizia.
  Organismul notificat va efectua examinările şi testele corespunzătoare pentru a verifica conformitatea subsistemului cu tipul, descris în certificatul de examinare a tipului şi cu cerinţele din STI. Organismul notificat va examina şi testa fiecare subsistem fabricat ca produs de serie, după cum se specifică la punctul 4. |
| --- | --- |

6.

Organismul notificat va examina mai întâi solicitarea privind valabilitatea examinării tipului şi a certificatului de examinare a tipului.

În cazul în care organismul notificat consideră că certificatul de examinare a tipului nu mai este valabil sau că nu mai este corespunzător şi că este necesară o nouă examinare a tipului, aceasta îşi va justifica decizia.

Organismul notificat va efectua examinările şi testele corespunzătoare pentru a verifica conformitatea subsistemului cu tipul, descris în certificatul de examinare a tipului şi cu cerinţele din STI. Organismul notificat va examina şi testa fiecare subsistem fabricat ca produs de serie, după cum se specifică la punctul 4.

| 7. | Verificarea prin examinarea şi testarea fiecărui subsistem (ca produs de serie) |
| --- | --- |

7.

Verificarea prin examinarea şi testarea fiecărui subsistem (ca produs de serie)

| 7.1. | Organismul notificat va efectua teste, examinări şi verificări pentru a asigura conformitatea subsistemelor, ca produse de serie după cum se specifică în STI. Examinările, testele şi verificările se vor extinde la etapele menţionate în STI. |
| --- | --- |

7.1.

Organismul notificat va efectua teste, examinări şi verificări pentru a asigura conformitatea subsistemelor, ca produse de serie după cum se specifică în STI. Examinările, testele şi verificările se vor extinde la etapele menţionate în STI.

| 7.2 | Fiecare subsistem (ca produs de serie) va fi examinat, testat şi verificat individual (13) pentru a verifica conformitatea sa cu tipul descris în certificatul de examinare a tipului şi cerinţelor STI care li se aplică. Când un test nu este menţionat în STI (sau în standardul european citat în STI), se aplică specificaţiile europene specifice sau testele echivalente. |
| --- | --- |

7.2

Fiecare subsistem (ca produs de serie) va fi examinat, testat şi verificat individual (13) pentru a verifica conformitatea sa cu tipul descris în certificatul de examinare a tipului şi cerinţelor STI care li se aplică. Când un test nu este menţionat în STI (sau în standardul european citat în STI), se aplică specificaţiile europene specifice sau testele echivalente.

| 8. | Organismul notificat va cădea de acord cu entitatea contractantă (şi contractantul principal) asupra locaţiilor unde vor fi efectuate testele şi va conveni ca testarea finală a subsistemului, oricând se cere în STI, testele sau validarea în condiţii de deplină funcţionare, vor fi efectuate de entitatea contractantă sub directa supraveghere şi în prezenţa organismului notificat.
  Organismul notificat va avea drept de acces pentru testare şi verificare în atelierele de producţie, locaţiile de asamblare şi instalaţii şi, acolo unde este necesar, amenajări de prefabricaţie şi testare pentru a-şi îndeplini sarcinile prevăzute în STI. |
| --- | --- |

8.

Organismul notificat va cădea de acord cu entitatea contractantă (şi contractantul principal) asupra locaţiilor unde vor fi efectuate testele şi va conveni ca testarea finală a subsistemului, oricând se cere în STI, testele sau validarea în condiţii de deplină funcţionare, vor fi efectuate de entitatea contractantă sub directa supraveghere şi în prezenţa organismului notificat.

Organismul notificat va avea drept de acces pentru testare şi verificare în atelierele de producţie, locaţiile de asamblare şi instalaţii şi, acolo unde este necesar, amenajări de prefabricaţie şi testare pentru a-şi îndeplini sarcinile prevăzute în STI.

| 9. | Acolo unde subsistemul îndeplineşte cerinţele din STI, organismul notificat va elabora certificatul de conformitate pentru entitatea contractantă, care la rândul ei va elabora declaraţia de verificare CE pentru autoritatea de control din statul membru în care subsistemul este localizat şi/sau operează.
  Aceste activităţi NB se vor baza pe examinarea tipului şi teste, verificări şi controale efectuate asupra produselor în serie cum se indică la punctul 7 şi solicitat în STI şi/sau în specificaţiile europene.
  Declaraţia de verificare CE şi documentele însoţitoare vor fi datate şi semnate. Declaraţia va fi scrisă în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi va include cel puţin informaţiile incluse în anexa V a directivei. |
| --- | --- |

9.

Acolo unde subsistemul îndeplineşte cerinţele din STI, organismul notificat va elabora certificatul de conformitate pentru entitatea contractantă, care la rândul ei va elabora declaraţia de verificare CE pentru autoritatea de control din statul membru în care subsistemul este localizat şi/sau operează.

Aceste activităţi NB se vor baza pe examinarea tipului şi teste, verificări şi controale efectuate asupra produselor în serie cum se indică la punctul 7 şi solicitat în STI şi/sau în specificaţiile europene.

Declaraţia de verificare CE şi documentele însoţitoare vor fi datate şi semnate. Declaraţia va fi scrisă în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi va include cel puţin informaţiile incluse în anexa V a directivei.

| 10. | Organismul notificat ales de entitatea contractantă va fi responsabil pentru întocmirea dosarului tehnic care va însoţi declaraţia de verificare CE. Dosarul tehnic va include cel puţin informaţiile indicate în articolul 18 alineatul (3) din directivă şi în special:






  — | Toate documentele necesare legate de caracteristicile subsistemului |
| --- | --- | --- |

10.

Organismul notificat ales de entitatea contractantă va fi responsabil pentru întocmirea dosarului tehnic care va însoţi declaraţia de verificare CE. Dosarul tehnic va include cel puţin informaţiile indicate în articolul 18 alineatul (3) din directivă şi în special:

—

Toate documentele necesare legate de caracteristicile subsistemului

| — | registrul infrastructurii sau al materialului rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI. |
| --- | --- |

—

registrul infrastructurii sau al materialului rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI.

| — | lista elementelor constitutive de interoperabilitate care vor fi integrate în subsistem, |
| --- | --- |

—

lista elementelor constitutive de interoperabilitate care vor fi integrate în subsistem,

| — | copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, acolo unde este necesar, copii ale declaraţiilor CE de adecvare pentru utilizare, cu care vor fi prevăzute elementele constitutive de interoperabilitate în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite acolo unde este necesar de documentele corespunzătoare (certificate, documente de aprobare şi supraveghere a sistemului de gestiune a calităţii) eliberate de organismele notificate, |
| --- | --- |

—

copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, acolo unde este necesar, copii ale declaraţiilor CE de adecvare pentru utilizare, cu care vor fi prevăzute elementele constitutive de interoperabilitate în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite acolo unde este necesar de documentele corespunzătoare (certificate, documente de aprobare şi supraveghere a sistemului de gestiune a calităţii) eliberate de organismele notificate,

| — | toate elementele legate de întreţinerea, condiţiile şi limitele de utilizare ale subsistemului, |
| --- | --- |

—

toate elementele legate de întreţinerea, condiţiile şi limitele de utilizare ale subsistemului,

| — | toate elementele legate de instrucţiunile privind deservirea, monitorizarea constantă sau de rutină, reglarea şi întreţinerea, |
| --- | --- |

—

toate elementele legate de instrucţiunile privind deservirea, monitorizarea constantă sau de rutină, reglarea şi întreţinerea,

| — | certificatul de examinare a tipului pentru subsistem şi documentaţia tehnică însoţitoare definită în modulul SB, |
| --- | --- |

—

certificatul de examinare a tipului pentru subsistem şi documentaţia tehnică însoţitoare definită în modulul SB,

| — | certificatul de conformitate al organismului notificat menţionat la punctul 9, însoţit de verificarea corespunzătoare şi/sau notele de calcul şi contrasemnate de aceasta, care să declare că proiectul este conform directivei şi STI şi care să menţioneze, acolo unde este necesar, rezervele înregistrate în timpul desfăşurării activităţilor şi care n-au fost retrase. Certificatul trebuie de asemenea însoţit, dacă este cazul, de |
| --- | --- |

—

certificatul de conformitate al organismului notificat menţionat la punctul 9, însoţit de verificarea corespunzătoare şi/sau notele de calcul şi contrasemnate de aceasta, care să declare că proiectul este conform directivei şi STI şi care să menţioneze, acolo unde este necesar, rezervele înregistrate în timpul desfăşurării activităţilor şi care n-au fost retrase. Certificatul trebuie de asemenea însoţit, dacă este cazul, de

| — | rapoartele de inspecţie şi de control alcătuite în legătură cu verificarea. |
| --- | --- |

—

rapoartele de inspecţie şi de control alcătuite în legătură cu verificarea.

| 11. | Rapoartele ce însoţesc certificatul de conformitate vor fi depuse la entitatea contractantă.
  Entitatea contractantă din cadrul Comunităţii va păstra o copie a dosarului tehnic pe toată perioada funcţionării şi pentru încă o perioadă de trei ani; va fi trimis oricărui stat membru care îl solicită. |
| --- | --- |

11.

Rapoartele ce însoţesc certificatul de conformitate vor fi depuse la entitatea contractantă.

Entitatea contractantă din cadrul Comunităţii va păstra o copie a dosarului tehnic pe toată perioada funcţionării şi pentru încă o perioadă de trei ani; va fi trimis oricărui stat membru care îl solicită.

F.3.4   Modulul SG: Verificarea unităţii

| 1. | Acest modul descrie procedura de verificare CE prin care organismul notificat verifică şi atestă, la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentatului autorizat al acesteia stabilit în cadrul Comunităţii, dacă subsistemul infrastructură, energie, control-comandă sau material rulant






  — | este conform cu prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, ceea ce demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (14) ale Directivei 2001/16/CE |
| --- | --- | --- |

1.

Acest modul descrie procedura de verificare CE prin care organismul notificat verifică şi atestă, la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentatului autorizat al acesteia stabilit în cadrul Comunităţii, dacă subsistemul infrastructură, energie, control-comandă sau material rulant

—

este conform cu prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, ceea ce demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (14) ale Directivei 2001/16/CE

| — | este conform cu celelalte regulamente care decurg din tratat, |
| --- | --- |

—

este conform cu celelalte regulamente care decurg din tratat,

şi poate fi pus în funcţiune.

| 2. | Entitatea contractantă (15) va înainta o cerere pentru verificarea CE (prin verificarea unităţii) a subsistemului către un organism notificat la alegerea sa.
  Cererea va include:






  — | numele şi adresa entităţii contractante sau a reprezentantului său autorizat |
| --- | --- | --- |

2.

Entitatea contractantă (15) va înainta o cerere pentru verificarea CE (prin verificarea unităţii) a subsistemului către un organism notificat la alegerea sa.

Cererea va include:

—

numele şi adresa entităţii contractante sau a reprezentantului său autorizat

| — | documentaţia tehnică. |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică.

| 3. | Documentaţia tehnică va înlesni înţelegerea proiectării, producerii, instalării şi operării subsistemului şi va facilita evaluarea conformităţii cu cerinţele din STI.
  Documentaţia tehnică va include:






  — | o descriere generală a subsistemului, proiectarea globală şi structura, |
| --- | --- | --- |

3.

Documentaţia tehnică va înlesni înţelegerea proiectării, producerii, instalării şi operării subsistemului şi va facilita evaluarea conformităţii cu cerinţele din STI.

Documentaţia tehnică va include:

—

o descriere generală a subsistemului, proiectarea globală şi structura,

| — | registrul infrastructurii sau al materialului rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI, |
| --- | --- |

—

registrul infrastructurii sau al materialului rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI,

| — | anteproiectul şi informaţii de producţie, de exemplu desene, scheme ale componentelor, subansambluri, ansambluri, circuite, etc., |
| --- | --- |

—

anteproiectul şi informaţii de producţie, de exemplu desene, scheme ale componentelor, subansambluri, ansambluri, circuite, etc.,

| — | descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea proiectării şi informaţii privind producerea, întreţinerea şi exploatarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea proiectării şi informaţii privind producerea, întreţinerea şi exploatarea subsistemului,

| — | specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene (16), care s-au aplicat, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene (16), care s-au aplicat,

| — | orice dovadă necesară în sprijinul utilizării specificaţiilor de mai sus, în special acolo unde specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate în totalitate, |
| --- | --- |

—

orice dovadă necesară în sprijinul utilizării specificaţiilor de mai sus, în special acolo unde specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate în totalitate,

| — | o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate care vor fi integrate în subsistem, |
| --- | --- |

—

o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate care vor fi integrate în subsistem,

| — | copii ale declaraţiilor CE de conformitate sau de adecvare pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate cu care vor fi prevăzute elementele constitutive menţionate şi toate elementele necesare definite în anexa VI a directivelor, |
| --- | --- |

—

copii ale declaraţiilor CE de conformitate sau de adecvare pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate cu care vor fi prevăzute elementele constitutive menţionate şi toate elementele necesare definite în anexa VI a directivelor,

| — | dovada conformităţii cu alte regulamente care decurg din tratat (inclusiv certificate) |
| --- | --- |

—

dovada conformităţii cu alte regulamente care decurg din tratat (inclusiv certificate)

| — | documentaţia tehnică privind producerea şi asamblarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică privind producerea şi asamblarea subsistemului,

| — | o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, producerea, asamblarea şi instalarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, producerea, asamblarea şi instalarea subsistemului,

| — | condiţii pentru utilizarea subsistemului (restricţii în ceea ce priveşte perioada sau distanţa de funcţionare, limite de uzură etc.), |
| --- | --- |

—

condiţii pentru utilizarea subsistemului (restricţii în ceea ce priveşte perioada sau distanţa de funcţionare, limite de uzură etc.),

| — | condiţii pentru întreţinere şi documentaţia tehnică privind întreţinerea subsistemului, |
| --- | --- |

—

condiţii pentru întreţinere şi documentaţia tehnică privind întreţinerea subsistemului,

| — | orice cerinţă tehnică care va fi luată în considerare în timpul producţiei, întreţinerii sau operării subsistemului, |
| --- | --- |

—

orice cerinţă tehnică care va fi luată în considerare în timpul producţiei, întreţinerii sau operării subsistemului,

| — | rezultate ale calculelor de proiectare făcute, ale examinărilor efectuate etc., |
| --- | --- |

—

rezultate ale calculelor de proiectare făcute, ale examinărilor efectuate etc.,

| — | toate celelalte dovezi tehnice corespunzătoare care pot demonstra că verificările sau testele precedente au fost efectuate cu succes, în condiţii asemănătoare, de către comisii independente şi competente |
| --- | --- |

—

toate celelalte dovezi tehnice corespunzătoare care pot demonstra că verificările sau testele precedente au fost efectuate cu succes, în condiţii asemănătoare, de către comisii independente şi competente

Dacă în STI se solicită informaţii suplimentare pentru documentaţia tehnică, acestea vor fi incluse.

| 4. | Organismul notificat va examina solicitarea şi documentaţia tehnică şi va identifica elementele care au fost proiectate conform dispoziţiilor relevante ale STI şi ale specificaţiilor europene, dar şi elementele care au fost proiectate fără punerea în aplicare dispoziţiilor relevante din respectivele specificaţii europene.
  Organismul notificat va examina subsistemul şi va verifica ca teste corespunzătoare şi necesare să stabilească dacă, acolo unde au fost alese specificaţiile europene relevante, acestea chiar au fost puse în aplicare sau dacă soluţiile adoptate îndeplinesc cerinţele din STI atunci când specificaţiile europene corespunzătoare nu au fost puse în aplicare.
  Examinările, testele şi verificările se vor extinde asupra următoarelor etape după cum se prevede în STI:






  — | proiectarea globală |
| --- | --- | --- |

4.

Organismul notificat va examina solicitarea şi documentaţia tehnică şi va identifica elementele care au fost proiectate conform dispoziţiilor relevante ale STI şi ale specificaţiilor europene, dar şi elementele care au fost proiectate fără punerea în aplicare dispoziţiilor relevante din respectivele specificaţii europene.

Organismul notificat va examina subsistemul şi va verifica ca teste corespunzătoare şi necesare să stabilească dacă, acolo unde au fost alese specificaţiile europene relevante, acestea chiar au fost puse în aplicare sau dacă soluţiile adoptate îndeplinesc cerinţele din STI atunci când specificaţiile europene corespunzătoare nu au fost puse în aplicare.

Examinările, testele şi verificările se vor extinde asupra următoarelor etape după cum se prevede în STI:

—

proiectarea globală

| — | structura subsistemului, inclusiv, în special şi când este cazul, activităţile de construcţie, asamblarea elementelor constitutive, reglajele globale |
| --- | --- |

—

structura subsistemului, inclusiv, în special şi când este cazul, activităţile de construcţie, asamblarea elementelor constitutive, reglajele globale

| — | testarea finală a subsistemului |
| --- | --- |

—

testarea finală a subsistemului

| — | şi, oriunde se specifică în STI, validarea în condiţii de plină funcţionare. |
| --- | --- |

—

şi, oriunde se specifică în STI, validarea în condiţii de plină funcţionare.

Organismul notificat poate lua în considerare dovada examinărilor, verificărilor sau testelor care au fost efectuate cu succes, în condiţii asemănătoare, de către alte organisme (17) sau de către (în numele) solicitant(ului), atunci când acest lucru este specificat în STI relevante. Organismul notificat va decide apoi dacă va utiliza rezultatele acestor controale sau teste.

Dovezile colectate de către organismul notificat vor fi fiabile şi suficiente pentru a arăta conformitatea cu cerinţa din STI, precum şi că toate verificările şi testele cerute au fost efectuate.

Orice dovadă care urmează a fi utilizată şi care provine de la alte părţi va fi luată în considerare înainte de efectuarea altor teste sau verificări, de vreme ce organismul notificat ar putea dori să întreprindă orice evaluare, asistare la teste sau revizuire a testelor sau verificărilor în timpul efectuării acestora.

Măsura existenţei unor asemenea alte dovezi va fi justificată prin analiză folosindu-se, printre altele, factorii enumeraţi mai jos (18). Această justificare va fi inclusă în dosarul tehnic.

În toate cazurile organismul notificat deţine responsabilitatea finală pentru acestea.

| 5. | Organismul notificat va cădea de acord cu entitatea contractantă asupra locaţiilor unde vor fi efectuate testele şi vor cădea de acord ca testarea finală a subsistemului, oricând se cere în STI, teste sau validare în condiţii de plină funcţionare, vor fi efectuate de entitatea contractantă sub directa supraveghere şi în prezenţa organismului notificat. |
| --- | --- |

5.

Organismul notificat va cădea de acord cu entitatea contractantă asupra locaţiilor unde vor fi efectuate testele şi vor cădea de acord ca testarea finală a subsistemului, oricând se cere în STI, teste sau validare în condiţii de plină funcţionare, vor fi efectuate de entitatea contractantă sub directa supraveghere şi în prezenţa organismului notificat.

| 6. | Organismul notificat va avea drept de acces pentru testare şi verificare în locaţiile de proiectare, şantierele de construcţie, în atelierele de producţie, locaţii de asamblare şi instalaţii, şi acolo unde este necesar, amenajările de prefabricaţie şi testare pentru a-şi îndeplini sarcinile prevăzute în STI. |
| --- | --- |

6.

Organismul notificat va avea drept de acces pentru testare şi verificare în locaţiile de proiectare, şantierele de construcţie, în atelierele de producţie, locaţii de asamblare şi instalaţii, şi acolo unde este necesar, amenajările de prefabricaţie şi testare pentru a-şi îndeplini sarcinile prevăzute în STI.

| 7. | Acolo unde subsistemul îndeplineşte cerinţele din STI, organismul notificat, pe baza testelor, verificărilor şi controalelor efectuate solicitate în STI şi/sau în specificaţiile europene relevante, va elabora certificatul de conformitate pentru entitatea contractantă, care, la rândul ei, va alcătui declaraţia de verificare CE pentru autoritatea de control din statul membru în care este localizat şi/sau operează subsistemul.
  Declaraţia de verificare CE şi documentele însoţitoare vor fi datate şi semnate. Declaraţia va fi scrisă în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi va include cel puţin informaţiile incluse în anexa V a directivei. |
| --- | --- |

7.

Acolo unde subsistemul îndeplineşte cerinţele din STI, organismul notificat, pe baza testelor, verificărilor şi controalelor efectuate solicitate în STI şi/sau în specificaţiile europene relevante, va elabora certificatul de conformitate pentru entitatea contractantă, care, la rândul ei, va alcătui declaraţia de verificare CE pentru autoritatea de control din statul membru în care este localizat şi/sau operează subsistemul.

Declaraţia de verificare CE şi documentele însoţitoare vor fi datate şi semnate. Declaraţia va fi scrisă în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi va include cel puţin informaţiile incluse în anexa V a directivei.

| 8. | Organismul notificat va fi responsabil pentru întocmirea dosarului tehnic care va însoţi declaraţia de verificare CE. Dosarul tehnic va include cel puţin informaţiile indicate în articolul 18 alineatul (3) din directivă şi în special:






  — | toate documentele necesare legate de caracteristicile subsistemului, |
| --- | --- | --- |

8.

Organismul notificat va fi responsabil pentru întocmirea dosarului tehnic care va însoţi declaraţia de verificare CE. Dosarul tehnic va include cel puţin informaţiile indicate în articolul 18 alineatul (3) din directivă şi în special:

—

toate documentele necesare legate de caracteristicile subsistemului,

| — | o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate care vor fi integrate în subsistem, |
| --- | --- |

—

o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate care vor fi integrate în subsistem,

| — | copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, acolo unde este necesar, copii ale declaraţiilor CE de adecvare pentru utilizare, cu care vor fi prevăzute elementele constitutive de interoperabilitate în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite acolo unde este necesar de documentele corespunzătoare (certificate, documente de aprobare şi supraveghere a sistemului de gestiune a calităţii) eliberate de organismele notificate, |
| --- | --- |

—

copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, acolo unde este necesar, copii ale declaraţiilor CE de adecvare pentru utilizare, cu care vor fi prevăzute elementele constitutive de interoperabilitate în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite acolo unde este necesar de documentele corespunzătoare (certificate, documente de aprobare şi supraveghere a sistemului de gestiune a calităţii) eliberate de organismele notificate,

| — | toate elementele legate de întreţinerea, condiţiile şi limitele de utilizare ale subsistemului, |
| --- | --- |

—

toate elementele legate de întreţinerea, condiţiile şi limitele de utilizare ale subsistemului,

| — | toate elementele legate de instrucţiunile privind deservirea, monitorizarea constantă sau de rutină, reglarea şi întreţinerea, |
| --- | --- |

—

toate elementele legate de instrucţiunile privind deservirea, monitorizarea constantă sau de rutină, reglarea şi întreţinerea,

| — | certificatul de conformitate al organismului notificat menţionat la punctul 7, însoţit de verificarea corespunzătoare şi/sau notele de calcul contrasemnate de aceasta, care să declare că proiectul este conform directivei şi STI şi să menţioneze, acolo unde este necesar, rezervele înregistrate în timpul desfăşurării activităţilor şi care nu au fost retrase; certificatul trebuie de asemenea însoţit, dacă este cazul, de rapoartele de inspecţie şi de control alcătuite în legătură cu verificarea, |
| --- | --- |

—

certificatul de conformitate al organismului notificat menţionat la punctul 7, însoţit de verificarea corespunzătoare şi/sau notele de calcul contrasemnate de aceasta, care să declare că proiectul este conform directivei şi STI şi să menţioneze, acolo unde este necesar, rezervele înregistrate în timpul desfăşurării activităţilor şi care nu au fost retrase; certificatul trebuie de asemenea însoţit, dacă este cazul, de rapoartele de inspecţie şi de control alcătuite în legătură cu verificarea,

| — | dovada conformităţii cu alte regulamente care decurg din tratat (inclusiv certificate) |
| --- | --- |

—

dovada conformităţii cu alte regulamente care decurg din tratat (inclusiv certificate)

| — | registrul infrastructurii sau al materialului rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI. |
| --- | --- |

—

registrul infrastructurii sau al materialului rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI.

| 9. | Rapoartele care însoţesc certificatul de conformitate vor fi depuse la entitatea contractantă.
  Entitatea contractantă din cadrul Comunităţii va păstra o copie a dosarului tehnic pe toată perioada funcţionării şi pentru încă o perioadă de trei ani; acesta va fi transmis oricărui stat membru care o solicită. |
| --- | --- |

9.

Rapoartele care însoţesc certificatul de conformitate vor fi depuse la entitatea contractantă.

Entitatea contractantă din cadrul Comunităţii va păstra o copie a dosarului tehnic pe toată perioada funcţionării şi pentru încă o perioadă de trei ani; acesta va fi transmis oricărui stat membru care o solicită.

F.3.5   Modulul SH2: Sistem de gestiune a calităţii globale cu examinarea proiectării

| 1. | Acest modul descrie procedura de verificare CE prin care un organism notificat verifică şi atestă la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului autorizat al acesteia stabilit în cadrul Comunităţii, că un subsistem de infrastructură, energie, control-comandă sau material rulant,






  — | respectă prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, ceea ce demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele (19) esenţiale ale Directivei 2001/16/CE |
| --- | --- | --- |

1.

Acest modul descrie procedura de verificare CE prin care un organism notificat verifică şi atestă la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului autorizat al acesteia stabilit în cadrul Comunităţii, că un subsistem de infrastructură, energie, control-comandă sau material rulant,

—

respectă prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, ceea ce demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele (19) esenţiale ale Directivei 2001/16/CE

| — | respectă celelalte regulamente care decurg din tratat şi poate fi pus în funcţionare |
| --- | --- |

—

respectă celelalte regulamente care decurg din tratat şi poate fi pus în funcţionare

| 2. | Organismul notificat va efectua procedura, inclusiv examinarea proiectării subsistemului, cu condiţia ca entitatea contractantă (20) şi contractantul principal implicat să îndeplinească obligaţiile de la punctul 3.
  „Contractantul principal” se referă la societăţi ale căror activităţi contribuie la îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI. Vizează societatea:






  — | responsabilă pentru proiectul întregului subsistem (incluzând în special responsabilitatea pentru integrarea subsistemului), |
| --- | --- | --- |

2.

Organismul notificat va efectua procedura, inclusiv examinarea proiectării subsistemului, cu condiţia ca entitatea contractantă (20) şi contractantul principal implicat să îndeplinească obligaţiile de la punctul 3.

„Contractantul principal” se referă la societăţi ale căror activităţi contribuie la îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI. Vizează societatea:

—

responsabilă pentru proiectul întregului subsistem (incluzând în special responsabilitatea pentru integrarea subsistemului),

| — | alte societăţi implicate doar într-o parte a proiectului subsistemului, (care efectuează de exemplu asamblarea sau instalarea subsistemului). |
| --- | --- |

—

alte societăţi implicate doar într-o parte a proiectului subsistemului, (care efectuează de exemplu asamblarea sau instalarea subsistemului).

Nu se referă la fabricant sau la subcontractanţii care furnizează componente şi elemente constitutive de interoperabilitate.

| 3. | Pentru subsistemul care este supus procedurii de verificare CE, entitatea contractantă sau contractantul principal, atunci când este angajat, va realiza un sistem de gestiune a calităţii aprobat pentru proiectarea, producţia şi inspectarea şi testarea produsului final aşa cum se specifică la punctul 5 şi care va fi supus supravegherii după cum se specifică la punctul 6.
  Contractantul principal responsabil pentru proiectul întregului subsistem (incluzând în special responsabilitatea pentru integrarea subsistemului)va realiza în orice caz un sistem de gestiune a calităţii aprobat pentru proiectarea, producţia şi inspectarea şi testarea produsului final, care va fi supus supravegherii după cum se specifică la punctul 6.
  În cazul în care entitatea contractantă însăşi este responsabilă pentru proiectul întregului subsistem (incluzând în special responsabilitatea pentru integrarea subsistemului) sau dacă entitatea contractantă este direct implicată în proiectare şi/sau producţie (inclusiv asamblarea şi instalarea) ea va realiza în orice caz un sistem de gestiune a calităţii aprobat pentru acele activităţi care vor fi supuse supravegherii după cum se specifică la punctul 6.
  Solicitanţilor care sunt implicaţi doar în asamblare şi instalare li se permite să realizeze doar un sistem de gestiune a calităţii aprobat pentru producţie şi inspectarea şi testarea produsului final. |
| --- | --- |

3.

Pentru subsistemul care este supus procedurii de verificare CE, entitatea contractantă sau contractantul principal, atunci când este angajat, va realiza un sistem de gestiune a calităţii aprobat pentru proiectarea, producţia şi inspectarea şi testarea produsului final aşa cum se specifică la punctul 5 şi care va fi supus supravegherii după cum se specifică la punctul 6.

Contractantul principal responsabil pentru proiectul întregului subsistem (incluzând în special responsabilitatea pentru integrarea subsistemului)va realiza în orice caz un sistem de gestiune a calităţii aprobat pentru proiectarea, producţia şi inspectarea şi testarea produsului final, care va fi supus supravegherii după cum se specifică la punctul 6.

În cazul în care entitatea contractantă însăşi este responsabilă pentru proiectul întregului subsistem (incluzând în special responsabilitatea pentru integrarea subsistemului) sau dacă entitatea contractantă este direct implicată în proiectare şi/sau producţie (inclusiv asamblarea şi instalarea) ea va realiza în orice caz un sistem de gestiune a calităţii aprobat pentru acele activităţi care vor fi supuse supravegherii după cum se specifică la punctul 6.

Solicitanţilor care sunt implicaţi doar în asamblare şi instalare li se permite să realizeze doar un sistem de gestiune a calităţii aprobat pentru producţie şi inspectarea şi testarea produsului final.

| 4. | Procedura de verificare CE |
| --- | --- |

4.

Procedura de verificare CE

| 4.1 | Entitatea contractantă va înainta o cerere pentru verificarea CE a subsistemului (printr-un sistem de gestiune a calităţii globale cu examinarea proiectării), inclusiv coordonarea supravegherii sistemelor de gestiune a calităţii prevăzută la punctul 5.4 şi 6.6 către un organism notificat la alegerea sa. Entitatea contractantă va informa producătorii implicaţi de această alegere şi de cerere. |
| --- | --- |

4.1

Entitatea contractantă va înainta o cerere pentru verificarea CE a subsistemului (printr-un sistem de gestiune a calităţii globale cu examinarea proiectării), inclusiv coordonarea supravegherii sistemelor de gestiune a calităţii prevăzută la punctul 5.4 şi 6.6 către un organism notificat la alegerea sa. Entitatea contractantă va informa producătorii implicaţi de această alegere şi de cerere.

| 4.2 | Cererea va înlesni înţelegerea proiectării, asamblării, instalării, întreţinerii şi operării subsistemului şi va facilita conformitatea cu cerinţele STI de respectat.
  Cererea va include:






  — | numele şi adresa entităţii contractante sau a reprezentatului său autorizat, |
| --- | --- | --- |

4.2

Cererea va înlesni înţelegerea proiectării, asamblării, instalării, întreţinerii şi operării subsistemului şi va facilita conformitatea cu cerinţele STI de respectat.

Cererea va include:

—

numele şi adresa entităţii contractante sau a reprezentatului său autorizat,

| — | documentaţia tehnică va include:






  — | o descriere generală a subsistemului, proiectarea globală şi structura, |
| --- | --- | --- |

—

documentaţia tehnică va include:

—

o descriere generală a subsistemului, proiectarea globală şi structura,

| — | specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene (21), care au fost aplicate, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene (21), care au fost aplicate,

| — | orice dovadă necesară adusă în sprijinul utilizării specificaţiilor de mai sus, în special acolo unde specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate în totalitate. |
| --- | --- |

—

orice dovadă necesară adusă în sprijinul utilizării specificaţiilor de mai sus, în special acolo unde specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate în totalitate.

| — | programul de teste |
| --- | --- |

—

programul de teste

| — | registrul infrastructurii sau al materialului rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI |
| --- | --- |

—

registrul infrastructurii sau al materialului rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI

| — | documentaţia tehnică privind producerea şi asamblarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică privind producerea şi asamblarea subsistemului,

| — | o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate care vor fi integrate în subsistem, |
| --- | --- |

—

o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate care vor fi integrate în subsistem,

| — | copii ale declaraţiilor CE de conformitate sau de adecvare pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI a directivelor, |
| --- | --- |

—

copii ale declaraţiilor CE de conformitate sau de adecvare pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI a directivelor,

| — | dovada conformităţii cu alte regulamente care decurg din tratat (inclusiv certificate) |
| --- | --- |

—

dovada conformităţii cu alte regulamente care decurg din tratat (inclusiv certificate)

| — | o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, producerea, asamblarea şi instalarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, producerea, asamblarea şi instalarea subsistemului,

| — | condiţii pentru utilizarea subsistemului (restricţii în ceea ce priveşte perioada sau distanţa de funcţionare, limite de uzură etc.), |
| --- | --- |

—

condiţii pentru utilizarea subsistemului (restricţii în ceea ce priveşte perioada sau distanţa de funcţionare, limite de uzură etc.),

| — | condiţii pentru întreţinere şi documentaţia tehnică privind întreţinerea subsistemului, |
| --- | --- |

—

condiţii pentru întreţinere şi documentaţia tehnică privind întreţinerea subsistemului,

| — | orice cerinţă tehnică care va fi luată în considerare în timpul producţiei, întreţinerii sau operării subsistemului, |
| --- | --- |

—

orice cerinţă tehnică care va fi luată în considerare în timpul producţiei, întreţinerii sau operării subsistemului,

| — | explicarea modului în care toate etapele, aşa cum se menţionează la punctul 5.2, sunt acoperite de sistemele de gestiune a calităţii ale contractantului principal şi/sau ale entităţii contractante, dacă aceasta este implicată, şi dovada eficienţei lor, |
| --- | --- |

—

explicarea modului în care toate etapele, aşa cum se menţionează la punctul 5.2, sunt acoperite de sistemele de gestiune a calităţii ale contractantului principal şi/sau ale entităţii contractante, dacă aceasta este implicată, şi dovada eficienţei lor,

| — | indicarea organismului(lor) notificat(e) responsabil(e) pentru aprobarea şi supravegherea acestor sisteme de gestiune a calităţii. |
| --- | --- |

—

indicarea organismului(lor) notificat(e) responsabil(e) pentru aprobarea şi supravegherea acestor sisteme de gestiune a calităţii.

| 4.3 | Entitatea contractantă va prezenta rezultatele examinărilor, controalelor şi testelor (22) inclusiv teste ale tipului atunci când sunt solicitate, efectuate de laboratorul său sau în numele său. |
| --- | --- |

4.3

Entitatea contractantă va prezenta rezultatele examinărilor, controalelor şi testelor (22) inclusiv teste ale tipului atunci când sunt solicitate, efectuate de laboratorul său sau în numele său.

| 4.4 | Organismul notificat va examina cererea privind examinarea proiectării şi va evalua rezultatele testelor. Acolo unde proiectarea îndeplineşte dispoziţiile directivei şi ale STI care li se aplică, organismul va elibera solicitantului un certificat de examinare a proiectării. Certificatul va conţine concluziile examinării proiectării, condiţiile sale de valabilitate, datele necesare pentru identificare a proiectului examinat şi, dacă este cazul, o descriere a funcţionării subsistemului.
  Dacă entităţii contractante nu îi este acordat un certificat de examinare a proiectării, organismul notificat va furniza motive detaliate pentru acest refuz.
  Se va prevedea o procedură de apel. |
| --- | --- |

4.4

Organismul notificat va examina cererea privind examinarea proiectării şi va evalua rezultatele testelor. Acolo unde proiectarea îndeplineşte dispoziţiile directivei şi ale STI care li se aplică, organismul va elibera solicitantului un certificat de examinare a proiectării. Certificatul va conţine concluziile examinării proiectării, condiţiile sale de valabilitate, datele necesare pentru identificare a proiectului examinat şi, dacă este cazul, o descriere a funcţionării subsistemului.

Dacă entităţii contractante nu îi este acordat un certificat de examinare a proiectării, organismul notificat va furniza motive detaliate pentru acest refuz.

Se va prevedea o procedură de apel.

| 4.5 | În timpul fazei de producţie, solicitantul va informa organismul notificat care deţine documentaţia tehnică privind certificatul de examinare a proiectării în legătură cu toate modificările care pot afecta conformitatea cu cerinţele din STI sau cu condiţiile prescrise pentru utilizarea subsistemului. În asemenea cazuri, subsistemul va primi aprobare suplimentară. În acest caz, organismul notificat va efectua doar acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Această aprobare suplimentară poate fi dată fie în forma unei completări a certificatului original de examinare a proiectării, sau prin eliberarea unui nou certificat după retragerea vechiului certificat. |
| --- | --- |

4.5

În timpul fazei de producţie, solicitantul va informa organismul notificat care deţine documentaţia tehnică privind certificatul de examinare a proiectării în legătură cu toate modificările care pot afecta conformitatea cu cerinţele din STI sau cu condiţiile prescrise pentru utilizarea subsistemului. În asemenea cazuri, subsistemul va primi aprobare suplimentară. În acest caz, organismul notificat va efectua doar acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Această aprobare suplimentară poate fi dată fie în forma unei completări a certificatului original de examinare a proiectării, sau prin eliberarea unui nou certificat după retragerea vechiului certificat.

| 5. | Sistemul de gestiune a calităţii |
| --- | --- |

5.

Sistemul de gestiune a calităţii

| 5.1 | Entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal, atunci când acesta este angajat, vor înainta o cerere pentru evaluarea sistemelor lor de gestiune a calităţii către un organism notificat la alegerea lor.
  Cererea va include:






  — | toate informaţiile relevante pentru subsistemul preconizat, |
| --- | --- | --- |

5.1

Entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal, atunci când acesta este angajat, vor înainta o cerere pentru evaluarea sistemelor lor de gestiune a calităţii către un organism notificat la alegerea lor.

Cererea va include:

—

toate informaţiile relevante pentru subsistemul preconizat,

| — | documentaţia sistemului de gestiune a calităţii.






  — | Pentru cei implicaţi doar într-o parte a proiectului subsistemului, vor fi furnizate doar informaţiile pentru partea relevantă. |
| --- | --- | --- |

—

documentaţia sistemului de gestiune a calităţii.

—

Pentru cei implicaţi doar într-o parte a proiectului subsistemului, vor fi furnizate doar informaţiile pentru partea relevantă.

| 5.2 | Pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil pentru proiectarea globală a subsistemului, sistemele de gestiune a calităţii vor asigura conformitatea globală a subsistemului cu cerinţele din STI.
  Pentru alţi contractanţi, sistemul(ele) lor de gestiune a calităţii trebuie să asigure conformitatea contribuţiei lor relevante la subsistem cu cerinţele din STI.
  Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de solicitant(ţi) vor fi documentate într-un mod ordonat şi sistematic sub forma unor strategii, proceduri şi instrucţiuni scrise. Această documentaţie a sistemului de gestiune a calităţii va asigura o înţelegere comună a strategiilor şi procedurilor de calitate cum ar fi programe de calitate, planuri, manuale şi rapoarte.
  Sistemul va conţine în special o descriere corespunzătoare a următoarelor elemente:






  — | pentru toţi solicitanţii:






  — | obiectivele de calitate şi structura organizaţională, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

Pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil pentru proiectarea globală a subsistemului, sistemele de gestiune a calităţii vor asigura conformitatea globală a subsistemului cu cerinţele din STI.

Pentru alţi contractanţi, sistemul(ele) lor de gestiune a calităţii trebuie să asigure conformitatea contribuţiei lor relevante la subsistem cu cerinţele din STI.

Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de solicitant(ţi) vor fi documentate într-un mod ordonat şi sistematic sub forma unor strategii, proceduri şi instrucţiuni scrise. Această documentaţie a sistemului de gestiune a calităţii va asigura o înţelegere comună a strategiilor şi procedurilor de calitate cum ar fi programe de calitate, planuri, manuale şi rapoarte.

Sistemul va conţine în special o descriere corespunzătoare a următoarelor elemente:

—

pentru toţi solicitanţii:

—

obiectivele de calitate şi structura organizaţională,

| — | tehnicile, procesele şi acţiunile sistematice corespunzătoare de management şi control al calităţii producţiei care vor fi utilizate, |
| --- | --- |

—

tehnicile, procesele şi acţiunile sistematice corespunzătoare de management şi control al calităţii producţiei care vor fi utilizate,

| — | examinările, verificările şi testele care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după proiectare, producere, asamblare şi instalare şi frecvenţa cu care vor fi efectuate, |
| --- | --- |

—

examinările, verificările şi testele care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după proiectare, producere, asamblare şi instalare şi frecvenţa cu care vor fi efectuate,

| — | rapoarte ale calităţii, cum ar fi rapoarte de inspecţie şi date ale testelor, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc., |
| --- | --- |

—

rapoarte ale calităţii, cum ar fi rapoarte de inspecţie şi date ale testelor, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc.,

| — | pentru contractantul principal, atât cât este relevant pentru contribuţia sa la proiectarea subsistemului:






  — | specificaţiile tehnice privind proiectarea, inclusiv specificaţiile europene care vor fi aplicate şi, acolo unde specificaţiile europene nu sunt aplicate în totalitate, mijloacele care vor fi utilizate pentru a se asigura îndeplinirea cerinţelor din STI care se aplică subsistemului, |
| --- | --- | --- |

—

pentru contractantul principal, atât cât este relevant pentru contribuţia sa la proiectarea subsistemului:

—

specificaţiile tehnice privind proiectarea, inclusiv specificaţiile europene care vor fi aplicate şi, acolo unde specificaţiile europene nu sunt aplicate în totalitate, mijloacele care vor fi utilizate pentru a se asigura îndeplinirea cerinţelor din STI care se aplică subsistemului,

| — | tehnicile, procesele şi acţiunile sistematice de control şi de verificare a proiectării care vor fi utilizate în proiectarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

tehnicile, procesele şi acţiunile sistematice de control şi de verificare a proiectării care vor fi utilizate în proiectarea subsistemului,

| — | mijloacele de monitorizare a realizării calităţii proiectării şi subsistemului solicitat şi exploatarea eficientă a sistemelor de gestiune a calităţii în toate fazele inclusiv producţia |
| --- | --- |

—

mijloacele de monitorizare a realizării calităţii proiectării şi subsistemului solicitat şi exploatarea eficientă a sistemelor de gestiune a calităţii în toate fazele inclusiv producţia

| — | şi de asemenea pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil pentru proiectul întregului subsistem:






  — | responsabilităţi şi capacităţi privind gestiunea calităţii globale a subsistemului, incluzând în special gestiunea de integrare a subsistemului. |
| --- | --- | --- |

—

şi de asemenea pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil pentru proiectul întregului subsistem:

—

responsabilităţi şi capacităţi privind gestiunea calităţii globale a subsistemului, incluzând în special gestiunea de integrare a subsistemului.

Examinările, testele şi controalele vor cuprinde toate etapele următoare:

| — | proiectarea globală, |
| --- | --- |

—

proiectarea globală,

| — | structura subsistemului, inclusiv, în special, activităţile de construcţie, asamblarea elementelor constitutive, reglajele finale |
| --- | --- |

—

structura subsistemului, inclusiv, în special, activităţile de construcţie, asamblarea elementelor constitutive, reglajele finale

| — | testarea finală a subsistemului, |
| --- | --- |

—

testarea finală a subsistemului,

| — | şi, oriunde se specifică în STI, validarea în condiţii de deplină funcţionare. |
| --- | --- |

—

şi, oriunde se specifică în STI, validarea în condiţii de deplină funcţionare.

| 5.3 | Organismul notificat ales de entitatea contractantă va examina dacă toate etapele subsistemului aşa cum sunt menţionate la punctul 5.2 sunt acoperite suficient şi corespunzător de aprobarea şi supravegherea sistemului(lor) de gestiune a calităţii al solicitantului(lor) (23).
  în cazul în care conformarea subsistemului la cerinţele din STI se bazează pe mai mult de un sistem de gestiune a calităţii, organismul notificat va examina în special:






  — | dacă relaţiile şi interfeţele între sistemele de gestiune a calităţii sunt clar documentate
  şi dacă responsabilităţile şi capacităţile globale ale gestiunii pentru conformarea întregului subsistem sunt definite suficient şi corespunzător pentru contractantul principal. |
| --- | --- | --- |

5.3

Organismul notificat ales de entitatea contractantă va examina dacă toate etapele subsistemului aşa cum sunt menţionate la punctul 5.2 sunt acoperite suficient şi corespunzător de aprobarea şi supravegherea sistemului(lor) de gestiune a calităţii al solicitantului(lor) (23).

în cazul în care conformarea subsistemului la cerinţele din STI se bazează pe mai mult de un sistem de gestiune a calităţii, organismul notificat va examina în special:

—

dacă relaţiile şi interfeţele între sistemele de gestiune a calităţii sunt clar documentate

şi dacă responsabilităţile şi capacităţile globale ale gestiunii pentru conformarea întregului subsistem sunt definite suficient şi corespunzător pentru contractantul principal.

| 5.4 | Organismul notificat la care se face trimitere la punctul 5.1 va evalua sistemul de gestiune a calităţii pentru a stabili dacă acesta îndeplineşte cerinţele de la punctul 5.2. Se presupune conformitatea cu aceste cerinţe dacă solicitantul pune în aplicare un sistem de gestiune a calităţii pentru proiectarea, producţia, inspectarea şi testarea produsului final conform standardului EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare specificitatea subsistemului pentru care este pus în aplicare.
  Când solicitantul administrează un sistem de gestiune a calităţii atestat, organismul notificat va lua acest lucru în considerare la evaluare.
  Controlul va fi specific subsistemului vizat, având în vedere contribuţia specifică a solicitatului la subsistem. Echipa de control va avea cel puţin un membru cu experienţă ca evaluator al subsistemului tehnic vizat. Procedura de evaluare va include o vizită de evaluare la sediul solicitantului.
  Decizia va fi transmisă solicitantului. Notificarea va conţine concluziile examinării şi decizia de evaluare argumentată. |
| --- | --- |

5.4

Organismul notificat la care se face trimitere la punctul 5.1 va evalua sistemul de gestiune a calităţii pentru a stabili dacă acesta îndeplineşte cerinţele de la punctul 5.2. Se presupune conformitatea cu aceste cerinţe dacă solicitantul pune în aplicare un sistem de gestiune a calităţii pentru proiectarea, producţia, inspectarea şi testarea produsului final conform standardului EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare specificitatea subsistemului pentru care este pus în aplicare.

Când solicitantul administrează un sistem de gestiune a calităţii atestat, organismul notificat va lua acest lucru în considerare la evaluare.

Controlul va fi specific subsistemului vizat, având în vedere contribuţia specifică a solicitatului la subsistem. Echipa de control va avea cel puţin un membru cu experienţă ca evaluator al subsistemului tehnic vizat. Procedura de evaluare va include o vizită de evaluare la sediul solicitantului.

Decizia va fi transmisă solicitantului. Notificarea va conţine concluziile examinării şi decizia de evaluare argumentată.

| 5.5 | Entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal se angajează să îndeplinească obligaţiile ce decurg din sistemul de gestiune a calităţii aprobat şi să susţină sistemul astfel încât acesta să rămână corespunzător şi eficient.
  Vor informa organismul notificat care a aprobat sistemul de gestiune a calităţii despre orice schimbare semnificativă care va afecta îndeplinirea de către subsistem a cerinţelor din STI.
  Organismul notificat va evalua modificările propuse şi va decide dacă sistemul de gestiune a calităţii amendat va satisface în continuare cerinţele la care se face trimitere la punctul 5.2 sau dacă este necesară o reevaluare.
  Organismul va transmite decizia sa solicitantului. Notificarea va conţine concluziile examinării şi decizia de evaluare argumentată. |
| --- | --- |

5.5

Entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal se angajează să îndeplinească obligaţiile ce decurg din sistemul de gestiune a calităţii aprobat şi să susţină sistemul astfel încât acesta să rămână corespunzător şi eficient.

Vor informa organismul notificat care a aprobat sistemul de gestiune a calităţii despre orice schimbare semnificativă care va afecta îndeplinirea de către subsistem a cerinţelor din STI.

Organismul notificat va evalua modificările propuse şi va decide dacă sistemul de gestiune a calităţii amendat va satisface în continuare cerinţele la care se face trimitere la punctul 5.2 sau dacă este necesară o reevaluare.

Organismul va transmite decizia sa solicitantului. Notificarea va conţine concluziile examinării şi decizia de evaluare argumentată.

| 6. | Supravegherea sistemului(lor) de gestiune a calităţii sub răspunderea organismului notificat. |
| --- | --- |

6.

Supravegherea sistemului(lor) de gestiune a calităţii sub răspunderea organismului notificat.

| 6.1 | Scopul supravegherii este de a se asigura că entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal îndeplinesc în mod corespunzător obligaţiile care decurg din sistemul(le) de gestiune a calităţii aprobat(e). |
| --- | --- |

6.1

Scopul supravegherii este de a se asigura că entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal îndeplinesc în mod corespunzător obligaţiile care decurg din sistemul(le) de gestiune a calităţii aprobat(e).

| 6.2 | Entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal vor transmite organismului notificat la care se face trimitere la punctul 5.1 (sau au trimis) toate documentele necesare în acest scop şi, în special, planurile de punere în aplicare şi rapoartele tehnice privind subsistemul (în măsura în care sunt relevante pentru contribuţia specifică a solicitantului la subsistem), inclusiv:






  — | documentaţia sistemului de gestiune a calităţii, inclusiv mijloacele speciale puse în aplicare pentru a se asigura că: |
| --- | --- | --- |

6.2

Entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal vor transmite organismului notificat la care se face trimitere la punctul 5.1 (sau au trimis) toate documentele necesare în acest scop şi, în special, planurile de punere în aplicare şi rapoartele tehnice privind subsistemul (în măsura în care sunt relevante pentru contribuţia specifică a solicitantului la subsistem), inclusiv:

—

documentaţia sistemului de gestiune a calităţii, inclusiv mijloacele speciale puse în aplicare pentru a se asigura că:

| — | pentru entitatea contractantă sau contractantul principal, responsabil pentru proiectarea globală a subsistemului
  sunt definite suficient şi corespunzător responsabilităţile şi capacităţile globale ale gestiunii pentru conformitatea întregului subsistem, |
| --- | --- |

—

pentru entitatea contractantă sau contractantul principal, responsabil pentru proiectarea globală a subsistemului

sunt definite suficient şi corespunzător responsabilităţile şi capacităţile globale ale gestiunii pentru conformitatea întregului subsistem,

| — | pentru fiecare solicitant,
  sistemul de gestiune a calităţii este administrat corect pentru a realiza integrarea la nivelul subsistemului, |
| --- | --- |

—

pentru fiecare solicitant,

sistemul de gestiune a calităţii este administrat corect pentru a realiza integrarea la nivelul subsistemului,

| — | rapoarte ale calităţii prevăzute de partea proiectantă a sistemului de gestiune a calităţii, cum ar fi rezultate ale analizelor, calculelor, testelor etc. |
| --- | --- |

—

rapoarte ale calităţii prevăzute de partea proiectantă a sistemului de gestiune a calităţii, cum ar fi rezultate ale analizelor, calculelor, testelor etc.

| — | rapoarte privind calitatea prevăzute de partea producătoare (inclusiv asamblarea şi instalarea) ale sistemului de gestiune a calităţii, cum ar fi rapoarte de inspecţie şi date ale testelor, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc. |
| --- | --- |

—

rapoarte privind calitatea prevăzute de partea producătoare (inclusiv asamblarea şi instalarea) ale sistemului de gestiune a calităţii, cum ar fi rapoarte de inspecţie şi date ale testelor, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc.

| 6.3 | Organismul notificat va efectua periodic controale pentru a se asigura că entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal menţin şi pun în aplicare sistemul de gestiune a calităţii şi le vor furniza un raport de control. Când aceştia conduc un sistem de gestiune a calităţii atestat, organismul notificat îl va lua în considerare în timpul supravegherii.
  Frecvenţa controalelor va fi de cel puţin o dată pe an, cu cel puţin un control în intervalul de timp al operării activităţilor relevante (proiectare, producţie, asamblare sau instalare) a subsistemului supus procedurii de verificare CE menţionat la punctul 4. |
| --- | --- |

6.3

Organismul notificat va efectua periodic controale pentru a se asigura că entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal menţin şi pun în aplicare sistemul de gestiune a calităţii şi le vor furniza un raport de control. Când aceştia conduc un sistem de gestiune a calităţii atestat, organismul notificat îl va lua în considerare în timpul supravegherii.

Frecvenţa controalelor va fi de cel puţin o dată pe an, cu cel puţin un control în intervalul de timp al operării activităţilor relevante (proiectare, producţie, asamblare sau instalare) a subsistemului supus procedurii de verificare CE menţionat la punctul 4.

| 6.4 | În plus organismul notificat poate face vizite neanunţate la şantierele solicitantului(ilor) menţionate la punctul 5.2. În timpul acestor vizite, organismul notificat poate efectua controale complete sau parţiale şi poate efectua sau solicita efectuarea de teste pentru a verifica funcţionarea corectă a sistemului de gestiune a calităţii unde este necesar. Va furniza solicitantului(ilor) un raport de inspecţie şi/sau de asemenea rapoarte de control, după caz. |
| --- | --- |

6.4

În plus organismul notificat poate face vizite neanunţate la şantierele solicitantului(ilor) menţionate la punctul 5.2. În timpul acestor vizite, organismul notificat poate efectua controale complete sau parţiale şi poate efectua sau solicita efectuarea de teste pentru a verifica funcţionarea corectă a sistemului de gestiune a calităţii unde este necesar. Va furniza solicitantului(ilor) un raport de inspecţie şi/sau de asemenea rapoarte de control, după caz.

| 6.5. | Organismul notificat ales de entitatea contractantă şi responsabil pentru verificarea CE, dacă nu efectuează supravegherea sistemului(lor) de gestiune a calităţii vizat(e) menţionate la punctul 5, trebuie să coordoneze activităţile de supraveghere desfăşurate de alte organisme notificate care răspund de această sarcină, pentru:






  — | a garanta o gestionare corectă a interfeţelor dintre diferite sisteme de gestiune a calităţii legate de integrarea subsistemului. |
| --- | --- | --- |

6.5.

Organismul notificat ales de entitatea contractantă şi responsabil pentru verificarea CE, dacă nu efectuează supravegherea sistemului(lor) de gestiune a calităţii vizat(e) menţionate la punctul 5, trebuie să coordoneze activităţile de supraveghere desfăşurate de alte organisme notificate care răspund de această sarcină, pentru:

—

a garanta o gestionare corectă a interfeţelor dintre diferite sisteme de gestiune a calităţii legate de integrarea subsistemului.

| — | a colecta, în legătură cu entitatea contractantă, elementele necesare pentru evaluare pentru a garanta consecvenţa şi supravegherea globală a diferitelor sisteme de gestiune a calităţii. |
| --- | --- |

—

a colecta, în legătură cu entitatea contractantă, elementele necesare pentru evaluare pentru a garanta consecvenţa şi supravegherea globală a diferitelor sisteme de gestiune a calităţii.

Această coordonare include dreptul organismului notificat:

| — | de a primi toată documentaţia (privind certificarea şi supravegherea), eliberată de un alt (alte) organism(e) notificat(e), |
| --- | --- |

—

de a primi toată documentaţia (privind certificarea şi supravegherea), eliberată de un alt (alte) organism(e) notificat(e),

| — | de a asista la activităţile de audit de supraveghere precizate la punctul 5.4, |
| --- | --- |

—

de a asista la activităţile de audit de supraveghere precizate la punctul 5.4,

| — | de a iniţia activităţi de audit suplimentare în conformitate cu punctul 6.4 sub responsabilitatea sa şi împreună cu celălalt (celelalte) organisme notificat(e). |
| --- | --- |

—

de a iniţia activităţi de audit suplimentare în conformitate cu punctul 6.4 sub responsabilitatea sa şi împreună cu celălalt (celelalte) organisme notificat(e).

| 7. | Organismul notificat la care se face trimitere la punctul 5.1 trebuie să aibă acces în vederea inspecţiei, control şi supraveghere la spaţiile de proiectare, şantierele de construcţie, atelierele de producţie, spaţiile de asamblare şi instalaţii, zonele de depozitare şi, acolo unde este necesar, la instalaţiile de prefabricaţie şi încercare şi, în general, la toate spaţiile pe care le consideră necesare pentru a-şi îndeplini sarcinile, conform contribuţiei specifice a solicitantului la proiectul subsistemului. |
| --- | --- |

7.

Organismul notificat la care se face trimitere la punctul 5.1 trebuie să aibă acces în vederea inspecţiei, control şi supraveghere la spaţiile de proiectare, şantierele de construcţie, atelierele de producţie, spaţiile de asamblare şi instalaţii, zonele de depozitare şi, acolo unde este necesar, la instalaţiile de prefabricaţie şi încercare şi, în general, la toate spaţiile pe care le consideră necesare pentru a-şi îndeplini sarcinile, conform contribuţiei specifice a solicitantului la proiectul subsistemului.

| 8. | Entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal trebuie să păstreze la dispoziţia autorităţilor naţionale, pentru o perioadă de zece ani de la fabricarea ultimului subsistemului:






  — | documentaţia la care se face trimitere la punctul 5.1, al doilea paragraf, a doua liniuţă, |
| --- | --- | --- |

8.

Entitatea contractantă, dacă este implicată, şi contractantul principal trebuie să păstreze la dispoziţia autorităţilor naţionale, pentru o perioadă de zece ani de la fabricarea ultimului subsistemului:

—

documentaţia la care se face trimitere la punctul 5.1, al doilea paragraf, a doua liniuţă,

| — | actualizarea menţionată la punctul 5.5 paragraful al doilea, |
| --- | --- |

—

actualizarea menţionată la punctul 5.5 paragraful al doilea,

| — | deciziile şi rapoartele provenind de la organismul notificat menţionate la punctele 5.4, 5.5 şi 6.4. |
| --- | --- |

—

deciziile şi rapoartele provenind de la organismul notificat menţionate la punctele 5.4, 5.5 şi 6.4.

| 9. | Acolo unde subsistemul îndeplineşte cerinţele din STI, organismul notificat, pe baza examinării tipului şi a aprobării şi supravegherii sistemului(lor) de gestiune a calităţii, va elabora certificatul de conformitate pentru entitatea contractantă, care, la rândul ei, va alcătui declaraţia de verificare CE pentru autoritatea de control din statul membru în care este localizat şi/sau operează subsistemul.
  Declaraţia de verificare CE şi documentele însoţitoare vor fi datate şi semnate. Declaraţia va fi scrisă în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi va include cel puţin informaţiile cuprinse în anexa V a directivei. |
| --- | --- |

9.

Acolo unde subsistemul îndeplineşte cerinţele din STI, organismul notificat, pe baza examinării tipului şi a aprobării şi supravegherii sistemului(lor) de gestiune a calităţii, va elabora certificatul de conformitate pentru entitatea contractantă, care, la rândul ei, va alcătui declaraţia de verificare CE pentru autoritatea de control din statul membru în care este localizat şi/sau operează subsistemul.

Declaraţia de verificare CE şi documentele însoţitoare vor fi datate şi semnate. Declaraţia va fi scrisă în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi va include cel puţin informaţiile cuprinse în anexa V a directivei.

| 10. | Organismul notificat ales de entitatea contractantă va fi responsabil pentru întocmirea dosarului tehnic care va însoţi declaraţia de verificare CE. Dosarul tehnic va include cel puţin informaţiile indicate în articolul 18 alineatul (3) din directivă şi în special:






  — | toate documentele necesare legate de caracteristicile subsistemului, |
| --- | --- | --- |

10.

Organismul notificat ales de entitatea contractantă va fi responsabil pentru întocmirea dosarului tehnic care va însoţi declaraţia de verificare CE. Dosarul tehnic va include cel puţin informaţiile indicate în articolul 18 alineatul (3) din directivă şi în special:

—

toate documentele necesare legate de caracteristicile subsistemului,

| — | o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate care vor fi integrate în subsistem, |
| --- | --- |

—

o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate care vor fi integrate în subsistem,

| — | copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, acolo unde este necesar, copii ale declaraţiilor CE de adecvare pentru utilizare, cu care vor fi prevăzute elementele constitutive de interoperabilitate în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite acolo unde este necesar de documentele corespunzătoare (certificate, documente de aprobare şi supraveghere a sistemului de gestiune a calităţii) eliberate de organismele notificate, |
| --- | --- |

—

copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, acolo unde este necesar, copii ale declaraţiilor CE de adecvare pentru utilizare, cu care vor fi prevăzute elementele constitutive de interoperabilitate în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite acolo unde este necesar de documentele corespunzătoare (certificate, documente de aprobare şi supraveghere a sistemului de gestiune a calităţii) eliberate de organismele notificate,

| — | dovada conformităţii cu alte regulamente care decurg din tratat (inclusiv certificate) |
| --- | --- |

—

dovada conformităţii cu alte regulamente care decurg din tratat (inclusiv certificate)

| — | toate elementele legate de întreţinerea, condiţiile şi limitele de utilizare ale subsistemului, |
| --- | --- |

—

toate elementele legate de întreţinerea, condiţiile şi limitele de utilizare ale subsistemului,

| — | toate elementele legate de instrucţiunile privind deservirea, monitorizarea constantă sau de rutină, reglarea şi întreţinerea, |
| --- | --- |

—

toate elementele legate de instrucţiunile privind deservirea, monitorizarea constantă sau de rutină, reglarea şi întreţinerea,

| — | certificatul de conformitate al organismului notificat menţionat la punctul 9, însoţit de verificarea corespunzătoare şi/sau notele de calcul contrasemnate de aceasta, care să declare că proiectul este conform directivei şi STI şi să menţioneze, acolo unde este necesar, rezervele înregistrate în timpul desfăşurării activităţilor şi care nu au fost retrase.
  Certificatul trebuie de asemenea însoţit, dacă este cazul, de rapoartele de inspecţie şi de control elaborate în legătură cu verificarea, după cum se menţionează la punctele 6.4 şi 6.5: |
| --- | --- |

—

certificatul de conformitate al organismului notificat menţionat la punctul 9, însoţit de verificarea corespunzătoare şi/sau notele de calcul contrasemnate de aceasta, care să declare că proiectul este conform directivei şi STI şi să menţioneze, acolo unde este necesar, rezervele înregistrate în timpul desfăşurării activităţilor şi care nu au fost retrase.

Certificatul trebuie de asemenea însoţit, dacă este cazul, de rapoartele de inspecţie şi de control elaborate în legătură cu verificarea, după cum se menţionează la punctele 6.4 şi 6.5:

| — | registrul infrastructurii sau al materialului rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI. |
| --- | --- |

—

registrul infrastructurii sau al materialului rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI.

| 11. | Fiecare organism notificat va comunica celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind aprobările pentru sistemul de gestiune a calităţii şi certificatele de examinare a proiectului pe care le-a eliberat, retras sau refuzat.
  Celelalte organisme notificate pot primi la cerere copii ale:






  — | aprobărilor pentru sistemul de gestiune a calităţii şi ale altor aprobări eliberate şi |
| --- | --- | --- |

11.

Fiecare organism notificat va comunica celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind aprobările pentru sistemul de gestiune a calităţii şi certificatele de examinare a proiectului pe care le-a eliberat, retras sau refuzat.

Celelalte organisme notificate pot primi la cerere copii ale:

—

aprobărilor pentru sistemul de gestiune a calităţii şi ale altor aprobări eliberate şi

| — | certificatelor CE de examinare a proiectării şi completările eliberate. |
| --- | --- |

—

certificatelor CE de examinare a proiectării şi completările eliberate.

| 12. | Rapoartele care însoţesc certificatul de conformitate vor fi depuse la entitatea contractantă.
  Entitatea contractantă din cadrul Comunităţii va păstra o copie a dosarului tehnic pe toată perioada funcţionării şi pentru încă o perioadă de trei ani; acesta va fi transmis oricărui stat membru care o solicită. |
| --- | --- |

12.

Rapoartele care însoţesc certificatul de conformitate vor fi depuse la entitatea contractantă.

Entitatea contractantă din cadrul Comunităţii va păstra o copie a dosarului tehnic pe toată perioada funcţionării şi pentru încă o perioadă de trei ani; acesta va fi transmis oricărui stat membru care o solicită.

F.4   Evaluarea aranjamentelor de întreţinere: Procedura de evaluare a conformităţii

Acesta este un punct deschis.

---

(1)  Cerinţele esenţiale sunt reflectate în parametri tehnici, cerinţele de interfaţă şi performanţă, care sunt expuse în capitolul 4 din STI.

(2)  În modul, „entitatea contractantă” înseamnă „entitatea contractantă a subsistemului, aşa cum este definită în directivă, sau reprezentantul său autorizat din cadrul Comunităţii”.

(3)  Secţiunea relevantă a unei STI poate defini cerinţe specifice în această privinţă.

(4)  Definiţia unei specificaţii europene este indicată în Directivele 96/48/CE şi 2001/16/CE. Ghidul pentru aplicarea HS TSI explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(5)  Cerinţele fundamentale sunt reflectate în parametri tehnici, cerinţele de interfaţă şi performanţă, care sunt expuse în capitolul 4 din STI.

(6)  În modul, „entitatea contractantă” înseamnă „entitatea contractantă a subsistemului, aşa cum este definită în directivă, sau reprezentantul său autorizat din cadrul Comunităţii”.

(7)  Definiţia unei specificaţii europene este indicată în Directivele 96/48/CE şi 2001/16/CE. Ghidul pentru aplicarea HS TSI-urilor explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(8)  Pentru materialul rulant, organismul notificat poate participa la testul final de funcţionare a locomotivelor sau a trenului efectuat în condiţiile specificate în capitolul relevant din STI.

(9)  Cerinţele fundamentale sunt reflectate în parametrii tehnici, cerinţele de interfaţă şi performanţă, care sunt expuse în capitolul 4 din STI.

(10)  În modul, „entitatea contractantă” înseamnă „entitatea contractantă a subsistemului, aşa cum este definită în directivă, sau reprezentantul său autorizat din cadrul Comunităţii”.

(11)  „Contractantul principal” se referă la societăţi a căror activităţi contribuie la îndeplinirea condiţiilor fundamentale ale STI. Vizează societatea care poate fi responsabilă pentru întregul proiect al subsistemului sau alte societăţi implicate doar într-o parte a proiectului subsistemului (care efectuează de exemplu asamblarea sau instalarea subsistemului).

(12)  Definiţia unei specificaţii europene este indicată în Directivele 96/48/CE şi 2001/16/CE. Ghidul pentru aplicarea HS TSI-urilor explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(13)  În special pentru STI privind Materialul rulant, organismul notificat va participa la testarea finală a materialului rulant sau a trenului în stare de funcţionare. Acest lucru va fi indicat în capitolul relevant din STI.

(14)  Cerinţele esenţiale sunt reflectate în parametrii tehnici, cerinţele de interfaţă şi performanţă, care sunt expuse în capitolul 4 din STI.

(15)  În modul, „entitatea contractantă” înseamnă „entitatea contractantă a subsistemului, aşa cum este definită în directivă, sau reprezentantul său autorizat stabilit în cadrul Comunităţii”.

(16)  Definiţia unei specificaţii europene este indicată în Directivele 96/48/CE şi 2001/16/CE. Ghidul pentru aplicarea HS TSI-urilor explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(17)  Condiţiile pentru încredinţarea verificărilor şi testelor trebuie să fie asemănătoare condiţiilor respectate de un organism notificat pentru subcontractarea activităţilor (vezi § 6.5 a Ghidului Albastru privind Noua Ipoteză).

(18)  Organismul notificat va cerceta diferitele părţi ale subsistemului şi va stabili înainte, în timpul şi la încheierea lucrării:

| — | implicaţiile de risc şi de siguranţă ale subsistemului şi a diferitelor sale părţi |
| --- | --- |

—

implicaţiile de risc şi de siguranţă ale subsistemului şi a diferitelor sale părţi

| — | utilizarea echipamentului şi sistemelor existente:






  — | utilizate la fel ca înainte |
| --- | --- | --- |

—

utilizarea echipamentului şi sistemelor existente:

—

utilizate la fel ca înainte

| — | utilizate anterior, dar adaptate pentru utilizarea în lucrarea nouă |
| --- | --- |

—

utilizate anterior, dar adaptate pentru utilizarea în lucrarea nouă

| — | utilizarea proiectărilor, tehnologiilor, materialelor şi tehnicilor de producţie existente. |
| --- | --- |

—

utilizarea proiectărilor, tehnologiilor, materialelor şi tehnicilor de producţie existente.

| — | aranjamentele pentru proiectare, tehnologii, testare şi dare în exploatare |
| --- | --- |

—

aranjamentele pentru proiectare, tehnologii, testare şi dare în exploatare

| — | îndatoririle operaţionale şi de deservire |
| --- | --- |

—

îndatoririle operaţionale şi de deservire

| — | aprobări anterioare de la alte organe competente |
| --- | --- |

—

aprobări anterioare de la alte organe competente

| — | acreditările altor organe implicate:






  — | se permite organismului notificat să ia în considerare acreditarea valabilă a EN45004, dacă nu există niciun conflict de interese, dacă acreditarea acoperă testarea care este efectuată şi dacă acreditarea este curentă. |
| --- | --- | --- |

—

acreditările altor organe implicate:

—

se permite organismului notificat să ia în considerare acreditarea valabilă a EN45004, dacă nu există niciun conflict de interese, dacă acreditarea acoperă testarea care este efectuată şi dacă acreditarea este curentă.

| — | acolo unde nu există o acreditare formală, organismul notificat va confirma că sunt controlate sistemele pentru controlul competenţei, independenţei, al proceselor de testare şi manevrarea materialelor, al amenajărilor şi echipamentelor şi al altor procese relevante pentru contribuţia la subsistem. |
| --- | --- |

—

acolo unde nu există o acreditare formală, organismul notificat va confirma că sunt controlate sistemele pentru controlul competenţei, independenţei, al proceselor de testare şi manevrarea materialelor, al amenajărilor şi echipamentelor şi al altor procese relevante pentru contribuţia la subsistem.

| — | în toate cazurile, organismul notificat va examina adecvarea aranjamentelor şi va decide nivelul de asistenţă necesar |
| --- | --- |

—

în toate cazurile, organismul notificat va examina adecvarea aranjamentelor şi va decide nivelul de asistenţă necesar

| — | utilizarea de părţi şi sisteme omogene consecvente cu modulul F. |
| --- | --- |

—

utilizarea de părţi şi sisteme omogene consecvente cu modulul F.

(19)  Cerinţele fundamentale sunt reflectate în parametri tehnici, cerinţele de interfaţă şi performanţă, care sunt expuse în capitolul 4 din STI.

(20)  În modul, „entitatea contractantă” înseamnă „entitatea contractantă a subsistemului, aşa cum este definită în directivă, sau reprezentantul său autorizat stabilit în cadrul Comunităţii”.

(21)  Definiţia unei specificaţii europene este indicată în Directivele 96/48/CE şi 2001/16/CE. Ghidul pentru aplicarea HS TSI-urilor explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(22)  Prezentarea rezultatelor testelor poate fi făcută odată cu cererea sau mai târziu.

(23)  Pentru STI privind materialul rulant, în special, organismul notificat va participa la testarea finală a materialului rulant sau a trenului în funcţionare. Acest lucru va fi indicat în capitolul relevant din STI.

ANEXA G

GLOSAR

| AI | Administratorul infrastructurii |
| --- | --- |
| cablu electric protejat | Un cablu electric protejat este un cablu care este împiedicat să emită produşi de combustie în caz de incendiu |
| categorii de exploatare | Delimitare de siguranţă pentru vehicule utilizate în diferite reţele |
| compartiment tehnic | Încăpere cu echipament tehnic pentru aplicări feroviare (ex. semnalizare, alimentare cu energie electrică, control al alimentării prin conductor subteran etc.) |
| comunicarea în caz de urgenţă | (1) | Comunicarea între personalul IF şi AI în caz de urgenţă |

AI

Administratorul infrastructurii

cablu electric protejat

Un cablu electric protejat este un cablu care este împiedicat să emită produşi de combustie în caz de incendiu

categorii de exploatare

Delimitare de siguranţă pentru vehicule utilizate în diferite reţele

compartiment tehnic

Încăpere cu echipament tehnic pentru aplicări feroviare (ex. semnalizare, alimentare cu energie electrică, control al alimentării prin conductor subteran etc.)

comunicarea în caz de urgenţă

(1)

Comunicarea între personalul IF şi AI în caz de urgenţă

| (2) | Sistemul independent de comunicare feroviară pentru serviciile de salvare şi autorităţile statului |
| --- | --- |

(2)

Sistemul independent de comunicare feroviară pentru serviciile de salvare şi autorităţile statului

curbă temperatură-timp

Specificaţie pentru proiectarea şi evaluarea părţilor structurale; aici: specificaţie pentru „proiect incendiu”, temperatură activă depinzând de timpul de acţiune

echipajul trenului

Membri ai personalului de la bordul unui tren care sunt atestaţi ca fiind competenţi şi care sunt numiţi de întreprinderea feroviară pentru a efectua anumite sarcini desemnate, legate de siguranţa în tren, de exemplu mecanicul sau gardianul.

IF

Întreprindere feroviară

împământare

Măsură de legare a liniei suspendate sau a şinei de contact direct la pământ pentru a evita tensiunea înaltă nepermisă în timpul lucrărilor la liniile electrificate

lungimea tunelului

Lungimea tunelului este măsurată de la portal la portal la nivelul superior al şinei; categorie definită la 1.1.2

pasaj de trecere

Tunel scurt care leagă două sau mai multe tuneluri paralele pentru a oferi o legătură, utilizată pentru salvare, întreţinere şi instalaţii şi câteodată din motive aerodinamice

plan de întreţinere

Regulament pentru întreţinere, incluzând inspecţia, reparaţia şi reconstrucţia cu specificaţiile relevante

plan de urgenţă

Un plan de urgenţă este un plan elaborat sub conducerea administratorului infrastructurii, în cooperare, acolo unde este necesar, cu întreprinderile feroviare, serviciile de salvare şi autorităţile relevante pentru fiecare tunel.

Planul de urgenţă va fi consecvent cu amenajările de auto-salvare, evacuare şi salvare puse la dispoziţie.

serviciu de salvare

Include pompieri, organizaţii medicale (de ex. Crucea Roşie etc.) organizaţii tehnice (de ex. THW în Germania), unităţi speciale ale armatei sau poliţiei (de ex. corpuri de geniu, SAR)

staţie subterană

Staţie între tuneluri, subterană, cu părţi deschise publicului

tuneluri succesive

Dacă două sau mai multe tuneluri urmează unul altuia fără o separare de mai mult de 500 m în aer liber şi fără acces spre o zonă sigură în secţiunea deschisă, tunelurile sunt definite drept un singur tunel şi trebuie îndeplinite specificaţiile corespunzătoare. 500 m este lungimea maximă a unui tren cu spaţiu suplimentar pe ambele părţi (frânare defectuoasă etc.).

zonă de salvare

Zonă în care serviciile de salvare instalează diverse echipamente (de ex. triaj, centru decomandă, staţie de pompare etc.)

Din acest loc, este posibilă de asemenea evacuarea persoanelor.

zonă sigură

Definiţie în clauza 4.2.2.6.1: O zonă sigură este un loc în tunel sau în afara lui unde se aplică toate criteriile următoare

| — | Condiţiile sunt suportabile |
| --- | --- |

—

Condiţiile sunt suportabile

| — | Accesul persoanelor este posibil, asistat sau neasistat |
| --- | --- |

—

Accesul persoanelor este posibil, asistat sau neasistat

| — | Oamenii se pot auto-salva dacă există oportunitatea, sau pot aştepta să fie salvaţi de serviciile de salvare folosind procedurile detaliate în planul de urgenţă |
| --- | --- |

—

Oamenii se pot auto-salva dacă există oportunitatea, sau pot aştepta să fie salvaţi de serviciile de salvare folosind procedurile detaliate în planul de urgenţă

| — | Comunicarea este posibilă, prin telefon mobil sau legătură fixă cu centrul de control al AI. |
| --- | --- |

—

Comunicarea este posibilă, prin telefon mobil sau legătură fixă cu centrul de control al AI.

---

| 7.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 64/72 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 64/72

---

DECIZIA COMISIEI

din 21 decembrie 2007

privind specificaţia tehnică de interoperabilitate referitoare la „persoane cu mobilitate redusă” din sistemul feroviar transeuropean convenţional şi de mare viteză

[notificată cu numărul C(2007) 6633]

(Text cu relevanţă pentru SEE)

(2008/164/CE)

COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,

având în vedere Directiva 2001/16/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 19 martie 2001 privind interoperabilitatea sistemului feroviar convenţional (1), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere Directiva 96/48/CE a Consiliului din 23 iulie 1996 privind interoperabilitatea sistemului feroviar de mare viteză (2), în special articolul 6 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE şi cu articolul 5 alineatul (1) din Directiva 96/48/CE, fiecare subsistem este reglementat de o STI (specificaţie tehnică de interoperabilitate). Dacă este cazul, un subsistem poate fi reglementat de mai multe STI, iar o STI poate să reglementeze mai multe subsisteme. Decizia de elaborare şi/sau de revizuire a unei STI şi alegerea domeniului tehnic şi geografic de aplicare necesită un mandat în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE şi cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 96/48/CE. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE şi cu articolul 5 alineatul (1) din Directiva 96/48/CE, fiecare subsistem este reglementat de o STI (specificaţie tehnică de interoperabilitate). Dacă este cazul, un subsistem poate fi reglementat de mai multe STI, iar o STI poate să reglementeze mai multe subsisteme. Decizia de elaborare şi/sau de revizuire a unei STI şi alegerea domeniului tehnic şi geografic de aplicare necesită un mandat în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE şi cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 96/48/CE.

| (2) | Anexa II la Directiva 2001/16/CE prevede că nevoile persoanelor cu mobilitate redusă trebuie luate în considerare în procesul de elaborare a unei STI pentru subsistemul infrastructură (secţiunea 2.1 din directivă) şi pentru subsistemul material rulant (secţiunea 2.6 din anexa II la Directiva 2001/16/CE). În acest sens, s-a acordat un mandat Asociaţiei Europene pentru Interoperabilitate Feroviară (AEIF), care a fost desemnată în calitate de organism reprezentativ comun pentru elaborarea unui proiect de STI privind „accesibilitatea pentru persoanele cu mobilitate redusă”, conţinând dispoziţiile aplicabile atât infrastructurii, cât şi materialului rulant. |
| --- | --- |

(2)

Anexa II la Directiva 2001/16/CE prevede că nevoile persoanelor cu mobilitate redusă trebuie luate în considerare în procesul de elaborare a unei STI pentru subsistemul infrastructură (secţiunea 2.1 din directivă) şi pentru subsistemul material rulant (secţiunea 2.6 din anexa II la Directiva 2001/16/CE). În acest sens, s-a acordat un mandat Asociaţiei Europene pentru Interoperabilitate Feroviară (AEIF), care a fost desemnată în calitate de organism reprezentativ comun pentru elaborarea unui proiect de STI privind „accesibilitatea pentru persoanele cu mobilitate redusă”, conţinând dispoziţiile aplicabile atât infrastructurii, cât şi materialului rulant.

| (3) | În 2001, AEIF a primit un mandat pentru revizuirea primei serii de STI din sistemul feroviar de mare viteză adoptate în 2002, privind subsistemele material rulant, infrastructură, control-comandă şi semnalizare, energie, întreţinere şi exploatare. În acest context, AEIF a fost invitată să examineze, printre altele, armonizarea STI cu specificaţiile privind interoperabilitatea sistemului feroviar convenţional şi accesibilitatea persoanelor cu mobilitate redusă. În consecinţă, proiectul de STI privind persoanele cu mobilitate redusă, elaborat de către AEIF, reglementa atât sistemul feroviar convenţional, cât şi sistemul feroviar de mare viteză. |
| --- | --- |

(3)

În 2001, AEIF a primit un mandat pentru revizuirea primei serii de STI din sistemul feroviar de mare viteză adoptate în 2002, privind subsistemele material rulant, infrastructură, control-comandă şi semnalizare, energie, întreţinere şi exploatare. În acest context, AEIF a fost invitată să examineze, printre altele, armonizarea STI cu specificaţiile privind interoperabilitatea sistemului feroviar convenţional şi accesibilitatea persoanelor cu mobilitate redusă. În consecinţă, proiectul de STI privind persoanele cu mobilitate redusă, elaborat de către AEIF, reglementa atât sistemul feroviar convenţional, cât şi sistemul feroviar de mare viteză.

| (4) | Prima STI din sistemul feroviar de mare viteză privind subsistemul material rulant, adoptată în anexa la Decizia 2002/735/CE, a intrat în vigoare în 2002. În lumina obligaţiilor contractuale existente, elaborarea unor noi subsisteme sau elemente constitutive de interoperabilitate privind materialul rulant, sau reînnoirea şi modernizarea acestora pot să facă obiectul evaluării conformităţii în raport cu această primă STI. Deoarece STI din anexa la prezenta decizie este aplicabilă oricărui material rulant nou, recondiţionat şi modernizat al sistemelor feroviare convenţional şi de mare viteză, este important să se stabilească domeniul de aplicare al primei STI privind materialul rulant de mare viteză adoptată ca anexă la Decizia 2002/735/CE. Statele membre comunică o listă completă de subsisteme şi elemente constitutive de interoperabilitate care se află într-un stadiu avansat de dezvoltare şi intră sub incidenţa articolului 7 litera (a) din Directiva 96/48/CE. Acestea sunt comunicate Comisiei în termen de cel mult şase luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii. |
| --- | --- |

(4)

Prima STI din sistemul feroviar de mare viteză privind subsistemul material rulant, adoptată în anexa la Decizia 2002/735/CE, a intrat în vigoare în 2002. În lumina obligaţiilor contractuale existente, elaborarea unor noi subsisteme sau elemente constitutive de interoperabilitate privind materialul rulant, sau reînnoirea şi modernizarea acestora pot să facă obiectul evaluării conformităţii în raport cu această primă STI. Deoarece STI din anexa la prezenta decizie este aplicabilă oricărui material rulant nou, recondiţionat şi modernizat al sistemelor feroviare convenţional şi de mare viteză, este important să se stabilească domeniul de aplicare al primei STI privind materialul rulant de mare viteză adoptată ca anexă la Decizia 2002/735/CE. Statele membre comunică o listă completă de subsisteme şi elemente constitutive de interoperabilitate care se află într-un stadiu avansat de dezvoltare şi intră sub incidenţa articolului 7 litera (a) din Directiva 96/48/CE. Acestea sunt comunicate Comisiei în termen de cel mult şase luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii.

| (5) | Proiectul de STI a fost examinat de comitetul instituit prin Directiva 96/48/CE a Consiliului din 23 iulie 1996 privind interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean de mare viteză (3) şi menţionat la articolul 21 din Directiva 2001/16/CE. |
| --- | --- |

(5)

Proiectul de STI a fost examinat de comitetul instituit prin Directiva 96/48/CE a Consiliului din 23 iulie 1996 privind interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean de mare viteză (3) şi menţionat la articolul 21 din Directiva 2001/16/CE.

| (6) | Principalele părţi interesate au fost consultate în cursul procesului de elaborare a proiectului de STI. Observaţiile şi motivele de îngrijorare ale acestora au fost luate în considerare în măsura posibilităţilor. |
| --- | --- |

(6)

Principalele părţi interesate au fost consultate în cursul procesului de elaborare a proiectului de STI. Observaţiile şi motivele de îngrijorare ale acestora au fost luate în considerare în măsura posibilităţilor.

| (7) | În propunerea sa de regulament privind drepturile şi obligaţiile călătorilor în transportul feroviar internaţional (4), Comisia a inclus mai multe dispoziţii pentru a garanta că persoanele cu mobilitate redusă dispun de dreptul de a li se oferi asistenţă la bordul trenurilor şi în gările feroviare, pentru ca acestea să poată beneficia de servicii feroviare pentru călători în mod similar oricărui alt cetăţean. |
| --- | --- |

(7)

În propunerea sa de regulament privind drepturile şi obligaţiile călătorilor în transportul feroviar internaţional (4), Comisia a inclus mai multe dispoziţii pentru a garanta că persoanele cu mobilitate redusă dispun de dreptul de a li se oferi asistenţă la bordul trenurilor şi în gările feroviare, pentru ca acestea să poată beneficia de servicii feroviare pentru călători în mod similar oricărui alt cetăţean.

| (8) | Propunerea de regulament privind drepturile şi obligaţiile călătorilor în transportul feroviar internaţional cuprinde, de asemenea, dispoziţii care impun întreprinderilor feroviare şi gestionarilor infrastructurii să furnizeze toate informaţiile utile privind accesibilitatea şi condiţiile de acces în trenuri şi gări feroviare pentru persoanele cu mobilitate redusă. |
| --- | --- |

(8)

Propunerea de regulament privind drepturile şi obligaţiile călătorilor în transportul feroviar internaţional cuprinde, de asemenea, dispoziţii care impun întreprinderilor feroviare şi gestionarilor infrastructurii să furnizeze toate informaţiile utile privind accesibilitatea şi condiţiile de acces în trenuri şi gări feroviare pentru persoanele cu mobilitate redusă.

| (9) | Interoperabilitatea constituie obiectivul principal al Directivelor de bază 2001/16/CE şi 96/48/CE. Prezenta STI are drept obiectiv armonizarea dispoziţiilor a căror adoptare este necesară pentru persoanele cu mobilitate redusă care utilizează sistemul feroviar convenţional şi de mare viteză. Trenurile, gările feroviare şi elementele relevante ale infrastructurii care sunt în conformitate cu măsurile descrise în STI vor permite realizarea interoperabilităţii şi vor oferi persoanelor cu mobilitate redusă condiţii similare de acces la întreaga reţea transeuropeană. STI nu împiedică statele membre să introducă măsuri suplimentare pentru îmbunătăţirea condiţiilor de acces, sub rezerva ca acest lucru să nu constituie un impediment sau să genereze costuri inutile pentru întreprinderile feroviare. O mai bună accesibilitate la materialul rulant şi în gările feroviare pentru persoanele cu mobilitate redusă ar putea determina creşterea numărului de călători care, în prezent, sunt constrânşi să utilizeze alte moduri de transport. |
| --- | --- |

(9)

Interoperabilitatea constituie obiectivul principal al Directivelor de bază 2001/16/CE şi 96/48/CE. Prezenta STI are drept obiectiv armonizarea dispoziţiilor a căror adoptare este necesară pentru persoanele cu mobilitate redusă care utilizează sistemul feroviar convenţional şi de mare viteză. Trenurile, gările feroviare şi elementele relevante ale infrastructurii care sunt în conformitate cu măsurile descrise în STI vor permite realizarea interoperabilităţii şi vor oferi persoanelor cu mobilitate redusă condiţii similare de acces la întreaga reţea transeuropeană. STI nu împiedică statele membre să introducă măsuri suplimentare pentru îmbunătăţirea condiţiilor de acces, sub rezerva ca acest lucru să nu constituie un impediment sau să genereze costuri inutile pentru întreprinderile feroviare. O mai bună accesibilitate la materialul rulant şi în gările feroviare pentru persoanele cu mobilitate redusă ar putea determina creşterea numărului de călători care, în prezent, sunt constrânşi să utilizeze alte moduri de transport.

| (10) | Directivele 2001/16/CE şi 96/48/CE şi STI se aplică în cazul reînnoirii, dar nu şi înlocuirilor în cadrul procesului de întreţinere. Cu toate acestea, statele membre sunt invitate să aplice STI înlocuirilor în cadrul procesului de întreţinere, atunci când acest lucru este posibil şi justificat de amploarea lucrărilor de întreţinere. |
| --- | --- |

(10)

Directivele 2001/16/CE şi 96/48/CE şi STI se aplică în cazul reînnoirii, dar nu şi înlocuirilor în cadrul procesului de întreţinere. Cu toate acestea, statele membre sunt invitate să aplice STI înlocuirilor în cadrul procesului de întreţinere, atunci când acest lucru este posibil şi justificat de amploarea lucrărilor de întreţinere.

| (11) | În versiunea sa actuală, STI nu tratează în mod exhaustiv toate aspectele privind cerinţele esenţiale. În conformitate cu articolul 17 din Directiva 2001/16/CE şi cu articolul 17 din Directiva 96/48/CE, astfel cum au fost modificate prin Directiva 2004/50/CE, aspectele tehnice care nu sunt reglementate sunt clasificate drept „subiecte deschise” în anexa L la această STI. |
| --- | --- |

(11)

În versiunea sa actuală, STI nu tratează în mod exhaustiv toate aspectele privind cerinţele esenţiale. În conformitate cu articolul 17 din Directiva 2001/16/CE şi cu articolul 17 din Directiva 96/48/CE, astfel cum au fost modificate prin Directiva 2004/50/CE, aspectele tehnice care nu sunt reglementate sunt clasificate drept „subiecte deschise” în anexa L la această STI.

| (12) | În conformitate cu articolul 17 din Directiva 2001/16/CE şi cu articolul 17 din Directiva 96/48/CE, astfel cum au fost modificate prin Directiva 2004/50/CE, fiecare stat membru informează atât celelalte state membre şi Comisia cu privire la normele tehnice naţionale în domeniu în vigoare pentru punerea în aplicare a cerinţelor esenţiale referitoare la aceste „subiecte deschise”, cât şi organismele desemnate pentru punerea în aplicare a procedurii de evaluare a conformităţii sau a caracterului adecvat pentru utilizare, precum şi a procedurii în vigoare de verificare a interoperabilităţii subsistemelor în sensul articolului 16 alineatul (2) din Directiva 2001/16/CE şi al articolului 16 alineatul (2) din Directiva 96/48/CE. În acest sens, statele membre aplică, în măsura posibilităţilor, principiile şi criteriile prevăzute de Directivele 2001/16/CE şi 96/48/CE. În măsura posibilităţilor, statele membre trebuie să apeleze la organismele notificate în temeiul articolului 20 din Directiva 2001/16/CE şi al articolului 20 din Directiva 96/48/CE. Comisia trebuie să efectueze o analiză a informaţiilor transmise de statele membre privind normele de drept intern, procedurile, organismele responsabile de punerea în aplicare a procedurilor şi durata acestor proceduri şi, după caz, trebuie să discute cu comitetul despre necesitatea adoptării unor măsuri. |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu articolul 17 din Directiva 2001/16/CE şi cu articolul 17 din Directiva 96/48/CE, astfel cum au fost modificate prin Directiva 2004/50/CE, fiecare stat membru informează atât celelalte state membre şi Comisia cu privire la normele tehnice naţionale în domeniu în vigoare pentru punerea în aplicare a cerinţelor esenţiale referitoare la aceste „subiecte deschise”, cât şi organismele desemnate pentru punerea în aplicare a procedurii de evaluare a conformităţii sau a caracterului adecvat pentru utilizare, precum şi a procedurii în vigoare de verificare a interoperabilităţii subsistemelor în sensul articolului 16 alineatul (2) din Directiva 2001/16/CE şi al articolului 16 alineatul (2) din Directiva 96/48/CE. În acest sens, statele membre aplică, în măsura posibilităţilor, principiile şi criteriile prevăzute de Directivele 2001/16/CE şi 96/48/CE. În măsura posibilităţilor, statele membre trebuie să apeleze la organismele notificate în temeiul articolului 20 din Directiva 2001/16/CE şi al articolului 20 din Directiva 96/48/CE. Comisia trebuie să efectueze o analiză a informaţiilor transmise de statele membre privind normele de drept intern, procedurile, organismele responsabile de punerea în aplicare a procedurilor şi durata acestor proceduri şi, după caz, trebuie să discute cu comitetul despre necesitatea adoptării unor măsuri.

| (13) | STI în cauză nu impune utilizarea unor tehnologii sau a unor soluţii tehnice specifice, cu excepţia cazului în care acest lucru este strict necesar pentru interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean convenţional. |
| --- | --- |

(13)

STI în cauză nu impune utilizarea unor tehnologii sau a unor soluţii tehnice specifice, cu excepţia cazului în care acest lucru este strict necesar pentru interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean convenţional.

| (14) | STI are la bază cele mai bune cunoştinţe de specialitate disponibile la data elaborării proiectului relevant. Evoluţia cerinţelor tehnologice, de exploatare, de siguranţă sau sociale poate impune modificarea sau completarea prezentei STI. După caz, se iniţiază o procedură de revizuire sau de actualizare în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Directiva 2001/16/CE sau cu articolul 6 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE. La această procedură de revizuire participă organizaţiile care reprezintă interesele persoanelor cu mobilitate redusă. |
| --- | --- |

(14)

STI are la bază cele mai bune cunoştinţe de specialitate disponibile la data elaborării proiectului relevant. Evoluţia cerinţelor tehnologice, de exploatare, de siguranţă sau sociale poate impune modificarea sau completarea prezentei STI. După caz, se iniţiază o procedură de revizuire sau de actualizare în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Directiva 2001/16/CE sau cu articolul 6 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE. La această procedură de revizuire participă organizaţiile care reprezintă interesele persoanelor cu mobilitate redusă.

| (15) | Pentru stimularea inovaţiei şi pentru a lua în considerare experienţa acumulată, STI anexată trebuie să facă obiectul unei revizuiri periodice la intervale regulate. |
| --- | --- |

(15)

Pentru stimularea inovaţiei şi pentru a lua în considerare experienţa acumulată, STI anexată trebuie să facă obiectul unei revizuiri periodice la intervale regulate.

| (16) | În cazul în care se propun soluţii inovatoare, producătorul sau entitatea contractantă trebuie să declare abaterea de la secţiunea relevantă a STI. Agenţia Feroviară Europeană va finaliza specificaţiile funcţionale şi de interfaţă corespunzătoare pentru această soluţie şi va elabora metodele de evaluare. |
| --- | --- |

(16)

În cazul în care se propun soluţii inovatoare, producătorul sau entitatea contractantă trebuie să declare abaterea de la secţiunea relevantă a STI. Agenţia Feroviară Europeană va finaliza specificaţiile funcţionale şi de interfaţă corespunzătoare pentru această soluţie şi va elabora metodele de evaluare.

| (17) | Dispoziţiile prezentei decizii sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 21 din Directiva 96/48/CE a Consiliului, |
| --- | --- |

(17)

Dispoziţiile prezentei decizii sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 21 din Directiva 96/48/CE a Consiliului,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin prezenta, Comisia adoptă o specificaţie tehnică de interoperabilitate („STI”) privind „persoanele cu mobilitate redusă”, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE şi cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 96/48/CE.

STI este prezentată în anexa la prezenta decizie.

STI se aplică în totalitate sistemului feroviar transeuropean convenţional, astfel cum este definit la articolul 2 şi în anexa I la Directiva 2001/16/CE, şi sistemului feroviar transeuropean de mare viteză, astfel cum este definit la articolul 2 şi în anexa I la Directiva 96/48/CE.

Articolul 2

Statele membre pot aplica în continuare Decizia 2002/735/CE a Comisiei pentru proiectele reglementate de domeniul de aplicare al articolului 7 litera (a) din Decizia 96/48/CE.

O listă completă a subsistemelor şi a elementelor constitutive de interoperabilitate reglementate este transmisă Comisiei în termen de cel mult şase luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii.

Articolul 3

1.   În ceea ce priveşte aspectele clasificate drept „Subiecte deschise” în anexa C la STI, condiţiile care trebuie îndeplinite pentru verificarea interoperabilităţii în sensul articolului 16 alineatul (2) din Directiva 2001/16/CE şi al articolului 16 alineatul (2) din Directiva 96/48/CE sunt normele tehnice aplicabile în vigoare în statul membru care autorizează punerea în funcţiune a subsistemelor reglementate prin prezenta decizie.

2.   În termen de şase luni de la notificarea prezentei decizii, fiecare stat membru comunică celorlalte state membre şi Comisiei următoarele:

| (a) | lista normelor tehnice în vigoare menţionate la alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

lista normelor tehnice în vigoare menţionate la alineatul (1);

| (b) | procedurile de evaluare a conformităţii şi de verificare care urmează să fie utilizate în ceea ce priveşte aplicarea acestor norme; |
| --- | --- |

(b)

procedurile de evaluare a conformităţii şi de verificare care urmează să fie utilizate în ceea ce priveşte aplicarea acestor norme;

| (c) | organismele desemnate pentru efectuarea acestor proceduri de evaluare a conformităţii şi de verificare. |
| --- | --- |

(c)

organismele desemnate pentru efectuarea acestor proceduri de evaluare a conformităţii şi de verificare.

Articolul 4

Prezenta decizie se aplică de la 1 iulie 2008.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 21 decembrie 2007.

Pentru Comisie

Jacques BARROT

Vicepreşedinte al Comisiei

---

(1)  JO L 110, 20.4.2001, p. 1.

1

(2)  JO L 235, 17.9.1996, p. 6.

2

(3)  JO L 235, 17.9.1996. Directivă modificată ultima dată prin Directiva 2007/32/CE a Comisiei. (JO L 141, 2.6.2007, p. 63).

3

(4)  Regulamentul Parlamentului European şi al Consiliului privind drepturile şi obligaţiile călătorilor în transportul feroviar internaţional, COM(2004) 143 final, 3.3.2004.

4

---

ANEXA

SISTEMUL DE TRANSPORT FEROVIAR TRANSEUROPEAN CONVENŢIONAL ŞI DE MARE VITEZĂ

SPECIFICAŢIE TEHNICĂ DE INTEROPERABILITATE

Domeniu de aplicare: subsistemele infrastructură şi material rulant

Aspect: accesibilitate pentru persoanele cu mobilitate redusă

| 1. | INTRODUCERE |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Domeniul tehnic de aplicare |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Domeniul geografic de aplicare |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Conţinutul prezentei STI |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | DEFINIREA SUBSISTEMULUI/DOMENIULUI DE APLICARE |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Descrierea subsistemelor |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Infrastructură |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Material rulant |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Aplicaţii telematice pentru pasageri |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.2. | Definirea „persoanelor cu mobilitate redusă” |
| --- | --- |

2.2.

| 3. | CERINŢE ESENŢIALE |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Cerinţele esenţiale se referă la: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Cerinţe generale |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Siguranţă |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Fiabilitate şi disponibilitate |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Sănătate |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Protecţia mediului |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5 | Compatibilitate tehnică |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.4. | Cerinţe specifice subsistemului infrastructură |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Siguranţă |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.5. | Cerinţe specifice subsistemului material rulant |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Siguranţă |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Fiabilitate şi disponibilitate |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Compatibilitate tehnică |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.6. | Cerinţe specifice altor subsisteme care privesc, de asemenea, subsistemele infrastructură şi material rulant |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Subsistem energie |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.1.1. | Siguranţă |
| --- | --- |

3.6.1.1.

| 3.6.1.2. | Protecţia mediului |
| --- | --- |

3.6.1.2.

| 3.6.1.3. | Compatibilitate tehnică |
| --- | --- |

3.6.1.3.

| 3.6.2. | Control – comandă şi semnalizare |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.2.1. | Siguranţă |
| --- | --- |

3.6.2.1.

| 3.6.2.2. | Compatibilitate tehnică |
| --- | --- |

3.6.2.2.

| 3.6.3. | Întreţinere |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.3.1. | Sănătate şi siguranţă |
| --- | --- |

3.6.3.1.

| 3.6.3.2. | Protecţia mediului |
| --- | --- |

3.6.3.2.

| 3.6.3.3 | Compatibilitate tehnică |
| --- | --- |

3.6.3.3

| 3.6.4. | Exploatarea şi gestionarea traficului |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.4.1. | Siguranţă |
| --- | --- |

3.6.4.1.

| 3.6.4.2. | Compatibilitate tehnică |
| --- | --- |

3.6.4.2.

| 3.6.5. | Aplicaţiile telematice pentru serviciile de călători şi transport de marfă |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.5.1. | Compatibilitate tehnică |
| --- | --- |

3.6.5.1.

| 3.6.5.2. | Sănătate |
| --- | --- |

3.6.5.2.

| 3.7. | Elemente din domeniul PMR STI privind cerinţele esenţiale |
| --- | --- |

3.7.

| 4. | CARACTERIZAREA SUBSISTEMELOR |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Subsistem infrastructură |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Introducere |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Specificaţii funcţionale şi tehnice |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.2.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | Locuri de parcare pentru PMR |
| --- | --- |

4.1.2.2.

| 4.1.2.3. | Traseu lipsit de obstacole |
| --- | --- |

4.1.2.3.

| 4.1.2.3.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

4.1.2.3.1.

| 4.1.2.3.2. | Identificarea traseului |
| --- | --- |

4.1.2.3.2.

| 4.1.2.4. | Uşi şi intrări |
| --- | --- |

4.1.2.4.

| 4.1.2.5. | Suprafeţe de pardoseală |
| --- | --- |

4.1.2.5.

| 4.1.2.6. | Obstacole transparente |
| --- | --- |

4.1.2.6.

| 4.1.2.7. | Toalete şi spaţii pentru schimbarea bebeluşilor |
| --- | --- |

4.1.2.7.

| 4.1.2.7.1. | Cerinţele subsistemului |
| --- | --- |

4.1.2.7.1.

| 4.1.2.7.2. | Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate |
| --- | --- |

4.1.2.7.2.

| 4.1.2.8. | Mobilier şi dispozitive amovibile |
| --- | --- |

4.1.2.8.

| 4.1.2.9. | Emiterea biletelor, birouri de informaţii şi puncte de asistenţă clienţi |
| --- | --- |

4.1.2.9.

| 4.1.2.9.1. | Cerinţele subsistemului |
| --- | --- |

4.1.2.9.1.

| 4.1.2.9.2. | Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate |
| --- | --- |

4.1.2.9.2.

| 4.1.2.10. | Iluminat |
| --- | --- |

4.1.2.10.

| 4.1.2.11. | Informaţii vizuale: semnalizare verticală, pictograme, informaţii dinamice |
| --- | --- |

4.1.2.11.

| 4.1.2.11.1. | Cerinţele subsistemului |
| --- | --- |

4.1.2.11.1.

| 4.1.2.11.2. | Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate |
| --- | --- |

4.1.2.11.2.

| 4.1.2.12. | Informaţii sonore |
| --- | --- |

4.1.2.12.

| 4.1.2.13. | Ieşiri de urgenţă, alarme |
| --- | --- |

4.1.2.13.

| 4.1.2.14. | Geometria pasarelelor şi pasajelor subterane |
| --- | --- |

4.1.2.14.

| 4.1.2.15. | Scări |
| --- | --- |

4.1.2.15.

| 4.1.2.16. | Bare de mână |
| --- | --- |

4.1.2.16.

| 4.1.2.17. | Rampe, scări rulante, ascensoare, benzi rulante |
| --- | --- |

4.1.2.17.

| 4.1.2.18. | Înălţimea şi spaţiul liber al peronului |
| --- | --- |

4.1.2.18.

| 4.1.2.18.1. | Înălţimea peronului |
| --- | --- |

4.1.2.18.1.

| 4.1.2.18.2. | Spaţiul liber al peronului |
| --- | --- |

4.1.2.18.2.

| 4.1.2.18.3. | Planul liniilor de-a lungul peronului |
| --- | --- |

4.1.2.18.3.

| 4.1.2.19. | Lăţimea peronului şi marginea peronului |
| --- | --- |

4.1.2.19.

| 4.1.2.20. | Capătul peronului |
| --- | --- |

4.1.2.20.

| 4.1.2.21. | Dispozitive de ajutor pentru pasagerii în scaune cu rotile |
| --- | --- |

4.1.2.21.

| 4.1.2.21.1. | Cerinţele subsistemului |
| --- | --- |

4.1.2.21.1.

| 4.1.2.21.2. | Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate |
| --- | --- |

4.1.2.21.2.

| 4.1.2.22. | Trecerea la nivel cu calea ferată în staţii |
| --- | --- |

4.1.2.22.

| 4.1.3. | Specificaţii funcţionale şi tehnice ale interfeţelor |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Norme de exploatare |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Norme de întreţinere |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Calificări profesionale |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Condiţii de igienă şi siguranţă |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Registrul de infrastructură |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.2. | Subsistemul material rulant |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Introducere |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Specificaţii funcţionale şi tehnice |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.2.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

4.2.2.1.

| 4.2.2.2. | Scaune |
| --- | --- |

4.2.2.2.

| 4.2.2.2.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

| 4.2.2.2.2. | Locuri prioritare |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.

| 4.2.2.2.2.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.1.

| 4.2.2.2.2.2. | Scaune unidirecţionale |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.2.

| 4.2.2.2.2.3. | Dispunerea scaunelor faţă în faţă |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.3.

| 4.2.2.3. | Spaţii pentru scaune cu rotile |
| --- | --- |

4.2.2.3.

| 4.2.2.4. | Uşi |
| --- | --- |

4.2.2.4.

| 4.2.2.4.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

4.2.2.4.1.

| 4.2.2.4.2. | Uşi exterioare |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.

| 4.2.2.4.2.1. | Cerinţele subsistemului |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.1.

| 4.2.2.4.2.2. | Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.2.

| 4.2.2.4.3. | Uşi interioare |
| --- | --- |

4.2.2.4.3.

| 4.2.2.4.3.1. | Cerinţele subsistemului |
| --- | --- |

4.2.2.4.3.1.

| 4.2.2.4.3.2. | Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate |
| --- | --- |

4.2.2.4.3.2.

| 4.2.2.5. | Iluminat |
| --- | --- |

4.2.2.5.

| 4.2.2.6. | Toalete |
| --- | --- |

4.2.2.6.

| 4.2.2.6.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

4.2.2.6.1.

| 4.2.2.6.2. | Toaleta standard (cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate) |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

| 4.2.2.6.3. | Toaletă universală |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.

| 4.2.2.6.3.1. | Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate (toaleta universală) |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.1.

| 4.2.2.6.3.2. | Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate (schimbarea bebeluşilor) |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.2.

| 4.2.2.7. | Culoare de trecere |
| --- | --- |

4.2.2.7.

| 4.2.2.8. | Informaţii clienţi |
| --- | --- |

4.2.2.8.

| 4.2.2.8.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

4.2.2.8.1.

| 4.2.2.8.2. | Informaţii (semne, pictograme, bucle inductive şi dispozitive pentru apel de urgenţă) |
| --- | --- |

4.2.2.8.2.

| 4.2.2.8.2.1. | Cerinţele subsistemului |
| --- | --- |

4.2.2.8.2.1.

| 4.2.2.8.2.2. | Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate |
| --- | --- |

4.2.2.8.2.2.

| 4.2.2.8.3. | Informaţii (descriere a traseului şi rezervare de locuri) |
| --- | --- |

4.2.2.8.3.

| 4.2.2.8.4. | Informaţii (cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate) |
| --- | --- |

4.2.2.8.4.

| 4.2.2.9. | Diferenţe de nivel |
| --- | --- |

4.2.2.9.

| 4.2.2.10. | Bare de mână |
| --- | --- |

4.2.2.10.

| 4.2.2.11. | Cuşetă cu acces pentru scaune cu rotile |
| --- | --- |

4.2.2.11.

| 4.2.2.12. | Poziţia scării pentru accesul şi ieşirea vehiculelor |
| --- | --- |

4.2.2.12.

| 4.2.2.12.1. | Cerinţe generale |
| --- | --- |

4.2.2.12.1.

| 4.2.2.12.2. | Scări de acces/ieşire |
| --- | --- |

4.2.2.12.2.

| 4.2.2.12.3. | Dispozitive de sprijin la urcare |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.

| 4.2.2.12.3.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.1.

| 4.2.2.12.3.2. | Disponibilitatea dispozitivelor de sprijin la urcare pentru persoanele în scaun cu rotile |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.2.

| 4.2.2.12.3.3. | Cerinţe generale categoria A |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.3.

| 4.2.2.12.3.4. | Cerinţe generale categoria B |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.4.

| 4.2.2.12.3.5. | Cerinţe specifice scărilor escamotabile |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.5.

| 4.2.2.12.3.6. | Cerinţe specifice rampelor mobile |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.6.

| 4.2.2.12.3.7. | Cerinţe specifice rampelor semiautomate |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.7.

| 4.2.2.12.3.8. | Cerinţe specifice punţilor de acces |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.8.

| 4.2.2.12.3.9. | Cerinţe specifice ascensoarelor de la bord |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.9.

| 4.2.3. | Specificaţii funcţionale şi tehnice ale interfeţelor |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Norme de exploatare |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Norme de întreţinere |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Calificări profesionale |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Condiţii de igienă şi siguranţă |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Registrul de material rulant |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.3. | Definiţii de termeni utilizaţi în prezenta STI. |
| --- | --- |

4.3.

| 5. | ELEMENTE CONSTITUTIVE DE INTEROPERABILITATE |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Definiţie |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Soluţii inovatoare |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Lista de elemente constitutive |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Infrastructură |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Material rulant |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.4. | Performanţe şi specificaţii ale elementelor constitutive |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Infrastructură |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Material rulant |
| --- | --- |

5.4.2.

| 6. | EVALUAREA CONFORMITĂŢII ŞI/SAU A ADECVĂRII PENTRU UTILIZARE |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Elemente constitutive de interoperabilitate |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Evaluarea conformităţii (generalităţi) |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Proceduri de evaluare a conformităţii (module) |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Soluţii inovatoare |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Evaluarea adecvării pentru utilizare |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.2. | Subsisteme |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Evaluarea conformităţii (generalităţi) |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Proceduri de evaluare a conformităţii (module) |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Soluţii inovatoare |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Evaluarea întreţinerii |
| --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Evaluarea normelor de exploatare |
| --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.6. | Evaluarea fiecărui vehicul în parte |
| --- | --- |

6.2.6.

| 6.3. | Elemente constitutive interoperabile care nu au făcut obiectul unei declaraţii CE |
| --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Perioada de tranziţie |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Certificarea subsistemelor care conţin elemente constitutive de interoperabilitate necertificate pe durata perioadei de tranziţie |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.3.1. | Condiţii |
| --- | --- |

6.3.3.1.

| 6.3.3.2. | Notificare |
| --- | --- |

6.3.3.2.

| 6.3.3.3. | Ciclu de viaţă |
| --- | --- |

6.3.3.3.

| 6.3.4. | Proceduri de monitorizare |
| --- | --- |

6.3.4.

| 7. | PUNEREA ÎN APLICARE A STI PMR |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Aplicarea prezentei STI noii infrastructuri/noului material rulant |
| --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Infrastructură |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Material rulant |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.2.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

7.1.2.1.

| 7.1.2.2. | Material rulant de fabricaţie recentă şi concepţie nouă |
| --- | --- |

7.1.2.2.

| 7.1.2.2.1. | Definiţii |
| --- | --- |

7.1.2.2.1.

| 7.1.2.2.2. | Generalităţi |
| --- | --- |

7.1.2.2.2.

| 7.1.2.2.3. | Faza A |
| --- | --- |

7.1.2.2.3.

| 7.1.2.2.4. | Faza B |
| --- | --- |

7.1.2.2.4.

| 7.1.2.3. | Materialul rulant de concepţie existentă |
| --- | --- |

7.1.2.3.

| 7.1.2.4. | Perioada de tranziţie |
| --- | --- |

7.1.2.4.

| 7.2. | Revizuirea STI |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Aplicarea prezentei STI noii infrastructuri/noului material rulant |
| --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Infrastructură |
| --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.1.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

7.3.1.1.

| 7.3.1.2. | Trasee lipsite de obstacole – generalităţi (4.1.2.4.1) |
| --- | --- |

7.3.1.2.

| 7.3.1.3. | Geometria pasarelelor, a scărilor fixe şi a pasajelor subterane (4.1.2.14 şi 4.1.2.15) |
| --- | --- |

7.3.1.3.

| 7.3.1.4. | Rampe, scări rulante, ascensoare şi benzi rulante (4.1.2.17) |
| --- | --- |

7.3.1.4.

| 7.3.1.5. | Lăţimea peronului şi marginea peronului (4.1.2.19) |
| --- | --- |

7.3.1.5.

| 7.3.1.6. | Înălţimea şi spaţiul liber al peronului (4.1.2.18) |
| --- | --- |

7.3.1.6.

| 7.3.1.7. | Clădiri istorice |
| --- | --- |

7.3.1.7.

| 7.3.2. | Material rulant |
| --- | --- |

7.3.2.

| 7.3.2.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

7.3.2.1.

| 7.3.2.2. | Scaune |
| --- | --- |

7.3.2.2.

| 7.3.2.3. | Spaţii pentru scaune cu rotile |
| --- | --- |

7.3.2.3.

| 7.3.2.4. | Uşi exterioare |
| --- | --- |

7.3.2.4.

| 7.3.2.5. | Uşi interioare |
| --- | --- |

7.3.2.5.

| 7.3.2.6. | Iluminat |
| --- | --- |

7.3.2.6.

| 7.3.2.7. | Toalete |
| --- | --- |

7.3.2.7.

| 7.3.2.8. | Culoare de trecere |
| --- | --- |

7.3.2.8.

| 7.3.2.9. | Informaţii |
| --- | --- |

7.3.2.9.

| 7.3.2.10. | Diferenţe de nivel |
| --- | --- |

7.3.2.10.

| 7.3.2.11. | Bare de mână |
| --- | --- |

7.3.2.11.

| 7.3.2.12. | Cuşetă cu acces pentru scaune cu rotile |
| --- | --- |

7.3.2.12.

| 7.3.2.13. | Poziţia scărilor, scări şi dispozitive de ajutor la urcare |
| --- | --- |

7.3.2.13.

| 7.4. | Cazuri speciale |
| --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.1.1. | Înălţimea peronului |
| --- | --- |

7.4.1.1.

| 7.4.1.2. | Spaţiul liber al peronului |
| --- | --- |

7.4.1.2.

| 7.4.1.3. | Scări de acces şi ieşire |
| --- | --- |

7.4.1.3.

| 7.4.1.3.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

7.4.1.3.1.

| 7.4.1.3.2. | Caz special pentru materialul rulant în exploatare în Marea Britanie „P” |
| --- | --- |

7.4.1.3.2.

| 7.4.1.3.3. | Caz special pentru materialul rulant în exploatare în Finlanda „P” |
| --- | --- |

7.4.1.3.3.

| 7.4.1.3.4. | Caz special pentru materialul rulant prevăzut să intre în exploatare în reţeaua feroviară convenţională existentă în Portugalia „P” |
| --- | --- |

7.4.1.3.4.

| 7.4.1.4. | Culoare de trecere |
| --- | --- |

7.4.1.4.

| 7.4.1.5. | Semnale de uşă sonore conform capitolului 4.2.2.4.1 „P” |
| --- | --- |

7.4.1.5.

| 7.4.1.6. | Locuri prioritare „P” |
| --- | --- |

7.4.1.6.

| 7.4.1.7. | Trasee lipsite de obstacole „P” (clauza 4.1.2.3.1) |
| --- | --- |

7.4.1.7.

| 7.4.1.8. | Numărul de pasageri |
| --- | --- |

7.4.1.8.

| 7.5. | Material rulant care circulă conform acordurilor naţionale, bilaterale, multilaterale sau internaţionale |
| --- | --- |

7.5.

| 7.5.1. | Acorduri existente |
| --- | --- |

7.5.1.

| 7.5.2. | Acorduri viitoare |
| --- | --- |

7.5.2.

| 7.6. | Darea în exploatare a infrastructurii şi a materialului rulant |
| --- | --- |

7.6.

1.   INTRODUCERE

1.1.   Domeniul tehnic de aplicare

Prezenta STI reglementează subsistemul infrastructură feroviară convenţională şi de mare viteză şi subsistemul material rulant pentru pasageri, astfel cum au fost descrise în anexa I la Directiva 2001/16/CE modificată prin Directiva 2004/50/CE, numai în ceea ce priveşte aspectul „accesibilitatea pentru persoanele cu mobilitate redusă”. De asemenea, prezenta STI se referă la unele elemente ale subsistemului „Aplicaţii telematice pentru pasageri”, cum sunt, de exemplu, echipamentele necesare emiterii biletelor.

Obiectivul prezentei STI este îmbunătăţirea accesibilităţii la transportul feroviar pentru persoanele cu mobilitate redusă. Aceasta include accesibilitatea la zonele publice ale infrastructurii (inclusiv staţii) controlate de întreprinderea feroviară, administratorul de infrastructură sau şeful de gară. Se va acorda o atenţie specială:

| (i) | problemelor provocate de interfaţa peron-tren care necesită o perspectivă integrată între infrastructură şi materialul rulant; |
| --- | --- |

(i)

problemelor provocate de interfaţa peron-tren care necesită o perspectivă integrată între infrastructură şi materialul rulant;

| (ii) | necesităţile de evacuare în caz de urgenţă. |
| --- | --- |

(ii)

necesităţile de evacuare în caz de urgenţă.

În prezenta STI nu se specifică normele de exploatare pentru evacuare, ci numai cerinţele tehnice şi de calificare profesională. Scopul cerinţelor tehnice este de a facilita evacuarea tuturor persoanelor.

Clauzele 4.1.4 şi 4.2.4 din prezenta STI conţin unele norme de exploatare care nu se referă la evacuare.

Prezenta STI se referă la:

| — | subsistemul infrastructură feroviară convenţională menţionat în lista din anexa II punctul 1 la Directiva 2001/16/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE; |
| --- | --- |

—

subsistemul infrastructură feroviară convenţională menţionat în lista din anexa II punctul 1 la Directiva 2001/16/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE;

| — | subsistemul material rulant feroviar convenţional menţionat în lista din anexa II punctul 1 la Directiva 2001/16/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, numai în ceea ce priveşte transportul pasagerilor. Totuşi, materialul rulant existent este exclus în mod expres de obligaţia de modernizare sau reînnoire pentru conformitate; |
| --- | --- |

—

subsistemul material rulant feroviar convenţional menţionat în lista din anexa II punctul 1 la Directiva 2001/16/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, numai în ceea ce priveşte transportul pasagerilor. Totuşi, materialul rulant existent este exclus în mod expres de obligaţia de modernizare sau reînnoire pentru conformitate;

| — | subsistemul infrastructură feroviară de mare viteză menţionat în lista din anexa II punctul 1 la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE; |
| --- | --- |

—

subsistemul infrastructură feroviară de mare viteză menţionat în lista din anexa II punctul 1 la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE;

| — | subsistemul material rulant feroviar de mare viteză menţionat în lista din anexa II punctul 1 la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE. |
| --- | --- |

—

subsistemul material rulant feroviar de mare viteză menţionat în lista din anexa II punctul 1 la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE.

| — | într-o mai mică măsură, subsistemul „Aplicaţii telematice pentru pasageri” din cadrul sistemului feroviar convenţional şi de mare viteză, aşa cum este descris în anexa II la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, precum şi în anexa II la Directiva 2001/16/CE. |
| --- | --- |

—

într-o mai mică măsură, subsistemul „Aplicaţii telematice pentru pasageri” din cadrul sistemului feroviar convenţional şi de mare viteză, aşa cum este descris în anexa II la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, precum şi în anexa II la Directiva 2001/16/CE.

Mai multe informaţii despre subsisteme sunt oferite în capitolul 2.

1.2.   Domeniul geografic de aplicare

Domeniul geografic de aplicare a prezentei STI este sistemul de transport feroviar transeuropean convenţional descris în anexa I la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE şi sistemul feroviar transeuropean de mare viteză descris în anexa I la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE.

Se face referire, în special, la liniile reţelei feroviare convenţionale şi de mare viteză descrise în Decizia nr. 1692/96/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 23 iulie 1996 privind orientările comunitare pentru dezvoltarea reţelei transeuropene de transport sau în orice altă actualizare a deciziei menţionate, ca urmare a revizuirii prevăzute la articolul 21 din decizia respectivă, în special Decizia nr. 884/2004/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 29 aprilie 2004.

1.3.   Conţinutul prezentei STI

În conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Directiva 2001/16/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE şi cu articolul 5 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, prezenta STI:

| (a) | indică domeniul de aplicare vizat (partea de reţea sau material rulant menţionate în anexa I la directivă; subsistemul sau partea de subsistem menţionate în anexa II la directivă sau aspectul vizat) – (secţiunea 2); |
| --- | --- |

(a)

indică domeniul de aplicare vizat (partea de reţea sau material rulant menţionate în anexa I la directivă; subsistemul sau partea de subsistem menţionate în anexa II la directivă sau aspectul vizat) – (secţiunea 2);

| (b) | precizează cerinţele esenţiale pentru fiecare subsistem în cauză şi pentru interfeţele sale în raport cu alte subsisteme (secţiunea 3); |
| --- | --- |

(b)

precizează cerinţele esenţiale pentru fiecare subsistem în cauză şi pentru interfeţele sale în raport cu alte subsisteme (secţiunea 3);

| (c) | stabileşte specificaţiile funcţionale şi tehnice cărora trebuie să le corespundă subsistemul şi interfeţele sale în raport cu alte subsisteme (secţiunea 4). |
| --- | --- |

(c)

stabileşte specificaţiile funcţionale şi tehnice cărora trebuie să le corespundă subsistemul şi interfeţele sale în raport cu alte subsisteme (secţiunea 4).

| (d) | stabileşte elementele constitutive de interoperabilitate şi interfeţele care trebuie să facă obiectul specificaţiilor europene, inclusiv standardelor europene, necesare pentru realizarea interoperabilităţii în cadrul sistemului feroviar transeuropean convenţional (secţiunea 5); |
| --- | --- |

(d)

stabileşte elementele constitutive de interoperabilitate şi interfeţele care trebuie să facă obiectul specificaţiilor europene, inclusiv standardelor europene, necesare pentru realizarea interoperabilităţii în cadrul sistemului feroviar transeuropean convenţional (secţiunea 5);

| (e) | precizează, pentru fiecare caz avut în vedere, procedurile de evaluare a conformităţii sau adecvării pentru utilizarea propusă. Acestea se referă îndeosebi la modulele definite în Decizia 93/465/CEE sau, dacă este cazul, la proceduri specifice care trebuie aplicate fie pentru evaluarea conformităţii, fie pentru evaluarea capacităţii de utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi verificarea „CE” a subsistemelor (secţiunea 6); |
| --- | --- |

(e)

precizează, pentru fiecare caz avut în vedere, procedurile de evaluare a conformităţii sau adecvării pentru utilizarea propusă. Acestea se referă îndeosebi la modulele definite în Decizia 93/465/CEE sau, dacă este cazul, la proceduri specifice care trebuie aplicate fie pentru evaluarea conformităţii, fie pentru evaluarea capacităţii de utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi verificarea „CE” a subsistemelor (secţiunea 6);

| (f) | indică strategia de aplicare a STI. Trebuie precizate îndeosebi etapele care trebuie parcurse pentru a se trece progresiv de la situaţia actuală la situaţia finală, în care s-a generalizat respectarea STI (secţiunea 7); |
| --- | --- |

(f)

indică strategia de aplicare a STI. Trebuie precizate îndeosebi etapele care trebuie parcurse pentru a se trece progresiv de la situaţia actuală la situaţia finală, în care s-a generalizat respectarea STI (secţiunea 7);

| (g) | indică, pentru personalul interesat, calificările profesionale şi condiţiile de igienă şi de siguranţă la locul de muncă, necesare pentru exploatarea şi întreţinerea subsistemelor, precum şi pentru aplicarea STI – (secţiunea 4). |
| --- | --- |

(g)

indică, pentru personalul interesat, calificările profesionale şi condiţiile de igienă şi de siguranţă la locul de muncă, necesare pentru exploatarea şi întreţinerea subsistemelor, precum şi pentru aplicarea STI – (secţiunea 4).

În plus, în conformitate cu articolul 5 alineatul (5), se pot prevedea cazuri speciale pentru fiecare STI; acestea sunt menţionate în secţiunea 7.

În cele din urmă, prezenta STI include, de asemenea, în secţiunea 4, normele de exploatare şi întreţinere specifice fiecărui domeniu de aplicare indicat în clauzele 1.1 şi 1.2 menţionate anterior.

2.   DEFINIREA SUBSISTEMULUI/DOMENIULUI DE APLICARE

2.1.   Descrierea subsistemelor

2.1.1.   Infrastructură:

Liniile ferate, echipamentele de cale, structurile de inginerie (poduri, tuneluri etc.), infrastructura asociată staţiilor (peroane, zone de acces, incluzând nevoile persoanelor cu mobilitate redusă etc.), echipamentele de siguranţă şi protecţie.

Aceasta include accesibilitatea la zonele publice ale infrastructurii (inclusiv staţii) controlate de întreprinderea feroviară, administratorul de infrastructură sau şeful de gară.

Prezenta STI este aplicabilă numai zonelor publice din staţii şi zonelor lor de acces controlate de întreprinderea feroviară, administratorul de infrastructură sau şeful de gară.

2.1.2.   Material rulant:

Structură, sisteme de comandă şi control pentru toate echipamentele trenurilor, unităţi de tracţiune şi de transformare a energiei, frânare, mecanisme de cuplare şi rulare (boghiuri, osii etc.), suspensii, uşi, interfeţe om/maşină (mecanic, personal de bord şi pasageri, incluzând nevoile persoanelor cu mobilitate redusă), dispozitive de siguranţă pasive sau active şi dispozitive necesare pentru sănătatea pasagerilor şi a personalului de bord.

2.1.3.   Aplicaţii telematice pentru pasageri

Aplicaţii pentru serviciile destinate pasagerilor, incluzând sistemele de informare a pasagerilor înainte şi în timpul călătoriei, sistemele de rezervare şi de plată, gestionarea bagajelor şi gestionarea conexiunilor între trenuri, precum şi între trenuri şi alte mijloace de transport.

2.2.   Definirea „persoanelor cu mobilitate redusă”

Prin „persoană cu mobilitate redusă” (PMR) se înţelege orice persoană care întâmpină dificultăţi la utilizarea trenurilor sau a infrastructurii asociate. Aceste includ următoarele categorii:

| — | persoane în scaune cu rotile (persoane care din cauza infirmităţii sau invalidităţii folosesc un scaun cu rotile pentru a se deplasa) |
| --- | --- |

—

persoane în scaune cu rotile (persoane care din cauza infirmităţii sau invalidităţii folosesc un scaun cu rotile pentru a se deplasa)

| — | alte persoane cu mobilitate redusă, printre care:






  — | persoane cu membre amputate; |
| --- | --- | --- |

—

alte persoane cu mobilitate redusă, printre care:

—

persoane cu membre amputate;

| — | persoane cu deficienţe locomotorii; |
| --- | --- |

—

persoane cu deficienţe locomotorii;

| — | persoane cu copii; |
| --- | --- |

—

persoane cu copii;

| — | persoane cu bagaje grele sau voluminoase; |
| --- | --- |

—

persoane cu bagaje grele sau voluminoase;

| — | persoane în vârstă; |
| --- | --- |

—

persoane în vârstă;

| — | femei însărcinate. |
| --- | --- |

—

femei însărcinate.

| — | Persoane cu deficienţe de vedere. |
| --- | --- |

—

Persoane cu deficienţe de vedere.

| — | Persoane oarbe. |
| --- | --- |

—

Persoane oarbe.

| — | Persoane cu deficienţe de auz. |
| --- | --- |

—

Persoane cu deficienţe de auz.

| — | Persoane surde. |
| --- | --- |

—

Persoane surde.

| — | Persoane cu deficienţe de comunicare (adică persoane care întâmpină dificultăţi în comunicarea sau înţelegerea limbajului scris sau vorbit, inclusiv persoane străine care nu cunosc limba locală, persoane cu dificultăţi de comunicare, persoane cu deficienţe senzoriale, psihologice şi intelectuale). |
| --- | --- |

—

Persoane cu deficienţe de comunicare (adică persoane care întâmpină dificultăţi în comunicarea sau înţelegerea limbajului scris sau vorbit, inclusiv persoane străine care nu cunosc limba locală, persoane cu dificultăţi de comunicare, persoane cu deficienţe senzoriale, psihologice şi intelectuale).

| — | Persoane mici de statură (inclusiv copii). |
| --- | --- |

—

Persoane mici de statură (inclusiv copii).

Deficienţele pot fi permanente sau temporare şi pot fi vizibile sau ascunse.

Totuşi, în categoria PMR nu intră persoanele dependente de alcool sau droguri, cu excepţia cazului în care această dependenţă este rezultatul unui un tratament medical.

Transportul obiectelor de dimensiuni foarte mari (de exemplu: biciclete şi bagaje voluminoase) nu intră în domeniul de aplicare a prezentei STI. Acestea fac obiectul normelor, cerinţelor de siguranţă şi deciziilor comerciale ale întreprinderii feroviare, administratorului de infrastructură sau şefului de gară în ceea ce priveşte greutatea şi dimensiunile admise şi măsurile de siguranţă.

3.   CERINŢE ESENŢIALE

3.1.   Generalităţi

În sensul prezentei STI, îndeplinirea cerinţelor esenţiale relevante specificate în secţiunea 3 din STI va fi asigurată de respectarea specificaţiilor descrise:

| — | în secţiunea 4 pentru subsistem |
| --- | --- |

—

în secţiunea 4 pentru subsistem

| — | şi în secţiunea 5 pentru elementele constitutive de interoperabilitate, |
| --- | --- |

—

şi în secţiunea 5 pentru elementele constitutive de interoperabilitate,

conform rezultatului pozitiv al evaluării:

| — | conformităţii şi/sau adecvării pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate |
| --- | --- |

—

conformităţii şi/sau adecvării pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate

| — | şi verificării subsistemului, |
| --- | --- |

—

şi verificării subsistemului,

astfel cum este descris în secţiunea 6.

O parte din cerinţele esenţiale fac obiectul normelor naţionale datorită:

| — | absenţei specificaţiilor pentru punctele enumerate în anexa L; |
| --- | --- |

—

absenţei specificaţiilor pentru punctele enumerate în anexa L;

| — | derogărilor în temeiul articolului 7 din Directiva 2001/16/CE; |
| --- | --- |

—

derogărilor în temeiul articolului 7 din Directiva 2001/16/CE;

| — | cazurilor speciale descrise în clauza 7.3 din prezenta STI. |
| --- | --- |

—

cazurilor speciale descrise în clauza 7.3 din prezenta STI.

Evaluarea conformităţii corespunzătoare se realizează în temeiul procedurilor definite de un stat membru care a notificat normele naţionale sau care a solicitat derogarea sau admiterea unui caz special.

În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE, sistemul feroviar transeuropean de mare viteză, subsistemele şi elementele constitutive de interoperabilitate ale acestora trebuie să îndeplinească cerinţele esenţiale specificate în termeni generali în anexa III la directivă.

Conformitatea subsistemelor infrastructură şi material rulant şi a elementelor constitutive ale acestora cu cerinţele esenţiale sunt verificate în temeiul dispoziţiilor prevăzute în Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE, precum şi în prezenta STI.

3.2.   Cerinţele esenţiale se referă la:

| — | siguranţă; |
| --- | --- |

—

siguranţă;

| — | fiabilitate şi disponibilitate; |
| --- | --- |

—

fiabilitate şi disponibilitate;

| — | sănătate; |
| --- | --- |

—

sănătate;

| — | protecţia mediului; |
| --- | --- |

—

protecţia mediului;

| — | compatibilitate tehnică. |
| --- | --- |

—

compatibilitate tehnică.

Aceste cerinţe includ cerinţe generale şi cerinţe specifice fiecărui sistem. În conformitate cu Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE anexa II, infrastructura şi materialul rulant sunt subsisteme clasificate în categoria „zone structurale”. Descrierile subsistemelor relevante sunt următoarele, în ambele cazuri referindu-se în mod specific la nevoile PMR:

Infrastructură:

„Liniile ferate, echipamentele de cale, structurile de inginerie (poduri, tuneluri etc.), infrastructura asociată staţiilor (peroane, zone de acces, incluzând nevoile persoanelor cu mobilitate redusă etc.), echipament de siguranţă şi de protecţie”.

Material rulant:

Material rulant:

„Structură, sisteme de comandă şi control pentru toate echipamentele trenurilor, unităţi de tracţiune şi de transformare a energiei, frânare, mecanisme de cuplare şi rulare (boghiuri, osii etc.), suspensii, uşi, interfeţe om/maşină (mecanic, personal de bord şi pasageri, incluzând nevoile persoanelor cu mobilitate redusă), dispozitive de siguranţă pasive sau active şi dispozitive necesare pentru sănătatea pasagerilor şi a personalului de bord”.

Cerinţele esenţiale enumerate mai jos sunt în conformitate cu anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE, ultima publicată.

3.3.   Cerinţe generale

3.3.1   Siguranţă

Cerinţa esenţială 1.1.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Proiectarea, construcţia sau asamblarea, întreţinerea şi monitorizarea componentelor critice pentru siguranţă şi îndeosebi a componentelor care contribuie la mişcarea trenurilor, trebuie să fie astfel încât să garanteze siguranţa la un nivel corespunzător obiectivelor formulate pentru reţea, incluzând pe cele referitoare la anumite situaţii de avarie”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauzele:

| — | 4.1.2.4 (Infrastructură – Uşi şi intrări) |
| --- | --- |

—

4.1.2.4 (Infrastructură – Uşi şi intrări)

| — | 4.2.2.4 (Material rulant – Uşi) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (Material rulant – Uşi)

| — | 4.2.2.4.2 (Material rulant – Uşi exterioare) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2 (Material rulant – Uşi exterioare)

| — | 4.2.2.4.3 (Material rulant – Uşi interioare) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.3 (Material rulant – Uşi interioare)

| — | 4.2.2.9 (Material rulant – Diferenţe de nivel) |
| --- | --- |

—

4.2.2.9 (Material rulant – Diferenţe de nivel)

| — | 4.2.2.10 (Material rulant – Bare de mână) |
| --- | --- |

—

4.2.2.10 (Material rulant – Bare de mână)

| — | 4.2.2.12 (Material rulant – Poziţia scării pentru intrarea şi ieşirea vehiculelor) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12 (Material rulant – Poziţia scării pentru intrarea şi ieşirea vehiculelor)

| — | 4.2.2.12.1 (Material rulant – Cerinţe generale) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12.1 (Material rulant – Cerinţe generale)

| — | 4.2.2.12.2 (Material rulant – Scări de acces/ieşire) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12.2 (Material rulant – Scări de acces/ieşire)

| — | 4.2.2.12.3 (Material rulant – Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre pentru pasagerii în scaune cu rotile) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12.3 (Material rulant – Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre pentru pasagerii în scaune cu rotile)

| — | 4.1.2.21 (Infrastructură – Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre) |
| --- | --- |

—

4.1.2.21 (Infrastructură – Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre)

Cerinţa esenţială 1.1.5 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Orice dispozitive destinate a fi manevrate de utilizatori trebuie proiectate astfel încât să nu afecteze funcţionarea sigură a dispozitivelor ori sănătatea şi siguranţa utilizatorilor, în cazul unei posibile utilizări contrare instrucţiunilor afişate”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauzele:

| — | 4.2.2.4 (Material rulant – Uşi) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (Material rulant – Uşi)

| — | 4.2.2.4.2 (Material rulant – Uşi exterioare) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2 (Material rulant – Uşi exterioare)

| — | 4.2.2.4.3 (Material rulant – Uşi interioare) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.3 (Material rulant – Uşi interioare)

3.3.2.   Fiabilitate şi disponibilitate

Cerinţa esenţială 1.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Monitorizarea şi întreţinerea componentelor fixe sau mobile care sunt implicate în deplasările trenurilor trebuie să fie organizate, efectuate şi cuantificate astfel încât să menţină funcţionarea lor în condiţiile proiectate”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauzele:

| — | 4.2.2.4 (Material rulant – Uşi, exterioare şi interioare) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (Material rulant – Uşi, exterioare şi interioare)

| — | 4.2.2.4.2 (Material rulant – Uşi exterioare) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2 (Material rulant – Uşi exterioare)

| — | 4.2.2.4.3 (Material rulant – Uşi interioare) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.3 (Material rulant – Uşi interioare)

3.3.3.   Sănătate

Cerinţa esenţială 1.3.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Materialele care, după toate probabilităţile, datorită modului în care sunt folosite, pot constitui un risc pentru sănătatea celor care au acces la ele, nu trebuie folosite la trenuri şi la infrastructura feroviară”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauzele:

| — | 4.2.2.2 (Material rulant – Scaune) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (Material rulant – Scaune)

| — | 4.2.2.2.1 (Material rulant – Generalităţi) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2.1 (Material rulant – Generalităţi)

| — | 4.2.2.2.2 (Material rulant – Locuri prioritare) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2.2 (Material rulant – Locuri prioritare)

| — | 4.2.2.7 (Material rulant – Culoare de trecere) |
| --- | --- |

—

4.2.2.7 (Material rulant – Culoare de trecere)

3.3.4.   Protecţia mediului

Nu este relevantă pentru prezenta STI.

3.3.5.   Compatibilitate tehnică

Cerinţa esenţială 1.5 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Caracteristicile tehnice ale infrastructurii şi instalaţiilor fixe trebuie să fie compatibile între ele şi cu cele ale trenurilor ce urmează a se folosi în sistemul feroviar transeuropean convenţional”.

„Dacă conformitatea cu aceste caracteristici se dovedeşte dificilă pe anumite secţiuni ale reţelei, pot fi implementate soluţii temporare, care să asigure compatibilitatea în viitor”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauzele:

| — | 4.1.2.18 (Infrastructură – Înălţimea şi spaţiul liber al peronului) |
| --- | --- |

—

4.1.2.18 (Infrastructură – Înălţimea şi spaţiul liber al peronului)

| — | 4.2.2.12 (Material rulant – Poziţia scării pentru accesul şi ieşirea vehiculelor) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12 (Material rulant – Poziţia scării pentru accesul şi ieşirea vehiculelor)

3.4.   Cerinţe specifice subsistemului infrastructură

3.4.1.   Siguranţă

Cerinţa esenţială 2.1.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Trebuie adoptate măsuri pentru a limita pericolele la care sunt expuse persoanele, în special la trecerea trenurilor prin staţii”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauzele:

| — | 4.1.2.19 (Infrastructură – Lăţimea peronului şi marginea peronului) |
| --- | --- |

—

4.1.2.19 (Infrastructură – Lăţimea peronului şi marginea peronului)

„Infrastructura la care publicul are acces trebuie proiectată şi realizată astfel încât să limiteze orice pericole pentru siguranţa oamenilor (stabilitate, incendiu, acces, evacuare, peroane etc.)”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauzele:

| — | 4.1.2.3 (Infrastructură – Traseu lipsit de obstacole) |
| --- | --- |

—

4.1.2.3 (Infrastructură – Traseu lipsit de obstacole)

| — | 4.1.2.3.1 (Infrastructură – Generalităţi) |
| --- | --- |

—

4.1.2.3.1 (Infrastructură – Generalităţi)

| — | 4.1.2.3.2 (Infrastructură – Identificarea traseului) |
| --- | --- |

—

4.1.2.3.2 (Infrastructură – Identificarea traseului)

| — | 4.1.2.4 (Infrastructură – Uşi şi intrări) |
| --- | --- |

—

4.1.2.4 (Infrastructură – Uşi şi intrări)

| — | 4.1.2.5 (Infrastructură – Suprafeţe de pardoseală) |
| --- | --- |

—

4.1.2.5 (Infrastructură – Suprafeţe de pardoseală)

| — | 4.1.2.6 (Infrastructură – Obstacole transparente) |
| --- | --- |

—

4.1.2.6 (Infrastructură – Obstacole transparente)

| — | 4.1.2.8 (Infrastructură – Mobilier şi dispozitive amovibile) |
| --- | --- |

—

4.1.2.8 (Infrastructură – Mobilier şi dispozitive amovibile)

| — | 4.1.2.9 (Infrastructură – Emiterea biletelor, birouri de informaţii şi puncte asistenţă clienţi) |
| --- | --- |

—

4.1.2.9 (Infrastructură – Emiterea biletelor, birouri de informaţii şi puncte asistenţă clienţi)

| — | 4.1.2.10 (Infrastructură – Iluminarea) |
| --- | --- |

—

4.1.2.10 (Infrastructură – Iluminarea)

| — | 4.1.2.12 (Infrastructură – Informaţii sonore) |
| --- | --- |

—

4.1.2.12 (Infrastructură – Informaţii sonore)

| — | 4.1.2.13 (Infrastructură – Ieşiri de urgenţă) |
| --- | --- |

—

4.1.2.13 (Infrastructură – Ieşiri de urgenţă)

| — | 4.1.2.14 (Infrastructură – Geometria pasarelelor şi pasajelor subterane) |
| --- | --- |

—

4.1.2.14 (Infrastructură – Geometria pasarelelor şi pasajelor subterane)

| — | 4.1.2.15 (Infrastructură – Scări) |
| --- | --- |

—

4.1.2.15 (Infrastructură – Scări)

| — | 4.1.2.16 (Infrastructură – Bare de mână) |
| --- | --- |

—

4.1.2.16 (Infrastructură – Bare de mână)

| — | 4.1.2.17 (Infrastructură – Rampe, scări rulante, ascensoare şi benzi rulante) |
| --- | --- |

—

4.1.2.17 (Infrastructură – Rampe, scări rulante, ascensoare şi benzi rulante)

| — | 4.1.2.18 (Infrastructură – Înălţimea şi spaţiul liber al peronului) |
| --- | --- |

—

4.1.2.18 (Infrastructură – Înălţimea şi spaţiul liber al peronului)

| — | 4.1.2.19 (Infrastructură – Lăţimea peronului şi marginea peronului) |
| --- | --- |

—

4.1.2.19 (Infrastructură – Lăţimea peronului şi marginea peronului)

| — | 4.1.2.20 (Infrastructură – Capătul peronului) |
| --- | --- |

—

4.1.2.20 (Infrastructură – Capătul peronului)

| — | 4.1.2.21 (Infrastructură – Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre) |
| --- | --- |

—

4.1.2.21 (Infrastructură – Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre)

| — | 4.1.2.22 (Infrastructură – Trecerile la nivel cu calea ferată în staţii) |
| --- | --- |

—

4.1.2.22 (Infrastructură – Trecerile la nivel cu calea ferată în staţii)

3.5.   Cerinţe specifice subsistemului material rulant

3.5.1.   Siguranţă

Cerinţa esenţială 2.4.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Structura materialului rulant şi a legăturilor dintre vehicule trebuie să fie proiectată astfel încât să protejeze compartimentele pasagerilor şi mecanicilor în eventualitatea unei ciocniri sau deraieri”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauzele:

| — | 4.2.2.3 (Material rulant – Spaţii pentru scaune cu rotile) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (Material rulant – Spaţii pentru scaune cu rotile)

„Trebuie adoptate măsuri pentru a preveni accesul la componentele aflate sub tensiune, pentru a nu periclita siguranţa persoanelor”.

Această cerinţă esenţială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

„În eventualitatea unui pericol, trebuie să existe dispozitive care să permită pasagerilor să informeze mecanicul şi personalul de bord asupra necesităţii de a fi contactaţi.”

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauzele:

| — | 4.2.2.3 (Material rulant – Spaţii pentru scaune cu rotile) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (Material rulant – Spaţii pentru scaune cu rotile)

| — | 4.2.2.6.3 (Material rulant – Toaletă universală) |
| --- | --- |

—

4.2.2.6.3 (Material rulant – Toaletă universală)

| — | 4.2.2.11 (Material rulant – Cuşetă cu acces pentru scaune cu rotile) |
| --- | --- |

—

4.2.2.11 (Material rulant – Cuşetă cu acces pentru scaune cu rotile)

„Uşile de acces trebuie să încorporeze un sistem de deschidere şi închidere care să garanteze siguranţa pasagerilor”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauzele:

| — | 4.2.2.4.2 (Uşi – Uşi exterioare) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2 (Uşi – Uşi exterioare)

„Ieşirile în caz de pericol trebuie asigurate şi indicate corespunzător”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauzele:

| — | 4.2.2.4.2 (Material rulant – Uşi exterioare) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2 (Material rulant – Uşi exterioare)

| — | 4.2.2.8 (Material rulant – Informaţii clienţi) |
| --- | --- |

—

4.2.2.8 (Material rulant – Informaţii clienţi)

„Un sistem de iluminare în caz de urgenţă, de intensitate şi durată suficientă, este obligatoriu la bordul trenurilor”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauzele:

| — | 4.2.2.5 (Material rulant – Iluminare) |
| --- | --- |

—

4.2.2.5 (Material rulant – Iluminare)

„Trenurile trebuie să fie dotate cu un sistem de sonorizare, care să permită personalului de bord şi a celui de control de la sol să se adreseze pasagerilor”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauza:

| — | 4.2.2.8 (Material rulant – Informaţii clienţi) |
| --- | --- |

—

4.2.2.8 (Material rulant – Informaţii clienţi)

| — | 4.2.2.8.2 (Material rulant – Informaţii (semne şi pictograme)) |
| --- | --- |

—

4.2.2.8.2 (Material rulant – Informaţii (semne şi pictograme))

3.5.2.   Fiabilitate şi disponibilitate

Cerinţa esenţială 2.4.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Proiectarea echipamentelor esenţiale, a echipamentelor de rulare, tracţiune şi frânare şi a sistemului de control – comandă şi semnalizare trebuie să permită, într-o situaţie specifică deteriorată, continuarea călătoriei fără consecinţe nefavorabile pentru echipamentele care rămân în funcţiune”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauzele:

| — | 4.2.2.12.3 (Material rulant – Dispozitive de ajutor la urcare şi la coborâre pentru pasagerii în scaune cu rotile) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12.3 (Material rulant – Dispozitive de ajutor la urcare şi la coborâre pentru pasagerii în scaune cu rotile)

| — | 4.2.2.12.3.5 (Material rulant – Scări escamotabile) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12.3.5 (Material rulant – Scări escamotabile)

3.5.3.   Compatibilitate tehnică

Cerinţa esenţială 2.4.3 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Echipamentul electric trebuie să fie compatibil cu funcţionarea instalaţiilor de control – comandă şi semnalizare”.

Această cerinţă esenţială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

„În cazul tracţiunii electrice, caracteristicile dispozitivelor de captare a curentului trebuie să permită trenurilor să se deplaseze în condiţiile sistemelor de alimentare cu energie ale sistemului feroviar transeuropean convenţional”.

Această cerinţă esenţială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

„Caracteristicile materialului rulant trebuie să-i permită deplasarea pe orice linie pe care este prevăzută funcţionarea sa”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauza:

| — | 4.2.2.12 (Material rulant – Poziţia scării pentru accesul şi ieşirea vehiculelor) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12 (Material rulant – Poziţia scării pentru accesul şi ieşirea vehiculelor)

3.6.   Cerinţe specifice altor subsisteme care privesc, de asemenea, subsistemele infrastructură şi material rulant

3.6.1.   Subsistem energie

3.6.1.1.   Siguranţă

Cerinţa esenţială 2.2.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Funcţionarea sistemelor de alimentare cu energie trebuie să nu afecteze siguranţa, atât a trenurilor, cât şi a persoanelor (utilizatori, personal de exploatare, locuitori din zona limitrofă căii ferate şi terţe părţi)”.

Această cerinţă esenţială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.1.2.   Protecţia mediului

Cerinţa esenţială 2.2.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Funcţionarea sistemelor de alimentare cu energie electrică sau termică nu trebuie să afecteze mediul peste limitele specificate”.

Această cerinţă esenţială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.1.3.   Compatibilitate tehnică

Cerinţa esenţială 2.2.3 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Sistemele utilizate pentru alimentarea cu electricitate/energie termică trebuie:

„Sistemele utilizate pentru alimentarea cu electricitate/energie termică trebuie:

| — | să permită trenurilor atingerea nivelurilor de performanţă specificate; |
| --- | --- |

—

să permită trenurilor atingerea nivelurilor de performanţă specificate;

să permită trenurilor atingerea nivelurilor de performanţă specificate;

| — | în cazul sistemelor de alimentare cu energie electrică, să fie compatibile cu dispozitivele de captare din dotarea trenurilor”. |
| --- | --- |

—

în cazul sistemelor de alimentare cu energie electrică, să fie compatibile cu dispozitivele de captare din dotarea trenurilor”.

în cazul sistemelor de alimentare cu energie electrică, să fie compatibile cu dispozitivele de captare din dotarea trenurilor”.

Această cerinţă esenţială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.2.   Control – comandă şi semnalizare

3.6.2.1.   Siguranţă

Cerinţa esenţială 2.3.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Instalaţiile şi procedurile de control – comandă şi semnalizare trebuie să permită trenurilor să se deplaseze la un nivel de siguranţă care să corespundă obiectivelor fixate pentru reţea”. „Sistemele de control – comandă şi semnalizare trebuie să permită în continuare circulaţia, în condiţii de siguranţă, a trenurilor cărora li s-a permis să circule în condiţii necorespunzătoare”.

Această cerinţă esenţială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.2.2.   Compatibilitate tehnică

Cerinţa esenţială 2.3.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Întreaga infrastructură nouă şi întregul material rulant nou, produse sau dezvoltate după adoptarea sistemelor compatibile de control – comandă şi semnalizare trebuie să fie adaptate pentru utilizarea acestor sisteme”.

Această cerinţă esenţială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

„Echipamentul de control – comandă şi semnalizare instalat în cabinele mecanicilor de locomotivă trebuie să permită funcţionarea normală, în condiţiile specificate, pe tot parcursul sistemului feroviar transeuropean convenţional”.

Această cerinţă esenţială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.3.   Întreţinere

3.6.3.1.   Sănătate şi siguranţă

Cerinţa esenţială 2.5.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Instalaţiile tehnice şi procedurile folosite în centrele de întreţinere trebuie să asigure funcţionarea în condiţii de siguranţă a subsistemului şi să nu constituie un pericol pentru sănătate şi siguranţă”.

Această cerinţă esenţială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.3.2.   Protecţia mediului

Cerinţa esenţială 2.5.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Instalaţiile tehnice şi procedurile folosite în centrele de întreţinere trebuie să nu depăşească nivelurile de noxe admisibile de mediu”.

Această cerinţă esenţială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.3.3.   Compatibilitate tehnică

Cerinţa esenţială 2.5.3 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Instalaţiile de întreţinere pentru materialul rulant convenţional trebuie să permită realizarea operaţiilor de siguranţă, sănătate şi confort pentru toate materialele pentru care au fost proiectate”.

Această cerinţă esenţială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.4.   Exploatarea şi gestionarea traficului

3.6.4.1.   Siguranţă

Cerinţa esenţială 2.6.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Alinierea normelor de operare în reţea şi calificările mecanicilor, personalului de bord şi personalului din centrele de revizie trebuie să fie astfel încât să asigure operarea în condiţii de siguranţă, ţinând seama de cerinţele diferite ale serviciilor transfrontaliere faţă de cele interne”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauzele:

| — | 4.1.4 (Infrastructură – Norme de exploatare) |
| --- | --- |

—

4.1.4 (Infrastructură – Norme de exploatare)

| — | 4.1.6 (Infrastructură – Calificări profesionale) |
| --- | --- |

—

4.1.6 (Infrastructură – Calificări profesionale)

| — | 4.2.4 (Material rulant – Norme de exploatare) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (Material rulant – Norme de exploatare)

| — | 4.2.6 (Material rulant – Calificări profesionale) |
| --- | --- |

—

4.2.6 (Material rulant – Calificări profesionale)

„Lucrările de întreţinere şi intervalele dintre acestea, formarea şi calificarea personalului din centrele de întreţinere şi revizie, precum şi sistemul de asigurare a calităţii adoptat de operatorii implicaţi în centrele de întreţinere şi revizie, trebuie să fie astfel încât să asigure un nivel ridicat al siguranţei”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauzele:

| — | 4.1.4 (Infrastructură – Norme de exploatare) |
| --- | --- |

—

4.1.4 (Infrastructură – Norme de exploatare)

| — | 4.1.6 (Infrastructură – Calificări profesionale) |
| --- | --- |

—

4.1.6 (Infrastructură – Calificări profesionale)

| — | 4.2.4 (Material rulant – Norme de exploatare) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (Material rulant – Norme de exploatare)

| — | 4.2.6 (Material rulant – Calificări profesionale) |
| --- | --- |

—

4.2.6 (Material rulant – Calificări profesionale)

3.6.4.2.   Compatibilitate tehnică

Cerinţa esenţială 2.6.3 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Alinierea normelor de operare în reţea şi calificările mecanicilor, personalului de bord şi impiegaţilor de mişcare trebuie să fie astfel încât să asigure eficienţa de operare în sistemul feroviar transeuropean convenţional, ţinând seama de cerinţele diferite ale serviciilor transfrontaliere faţă de cele interne”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauzele:

| — | 4.1.4 (Infrastructură – Norme de exploatare) |
| --- | --- |

—

4.1.4 (Infrastructură – Norme de exploatare)

| — | 4.1.6 (Infrastructură – Calificări profesionale) |
| --- | --- |

—

4.1.6 (Infrastructură – Calificări profesionale)

| — | 4.2.4 (Material rulant – Norme de exploatare) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (Material rulant – Norme de exploatare)

| — | 4.2.6 (Material rulant – Calificări profesionale) |
| --- | --- |

—

4.2.6 (Material rulant – Calificări profesionale)

3.6.5.   Aplicaţiile telematice pentru serviciile de călători şi transport de marfă

3.6.5.1.   Compatibilitate tehnică

Cerinţa esenţială 2.7.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Cerinţele esenţiale pentru aplicaţiile telematice garantează o calitate minimă a serviciilor de călători şi transport de marfă, mai ales în ceea ce priveşte compatibilitatea tehnică.

„Cerinţele esenţiale pentru aplicaţiile telematice garantează o calitate minimă a serviciilor de călători şi transport de marfă, mai ales în ceea ce priveşte compatibilitatea tehnică.

Trebuie adoptate măsuri pentru a asigura:

Trebuie adoptate măsuri pentru a asigura:

| — | faptul că bazele de date, programele de calculator şi protocoalele de comunicare a datelor sunt realizate într-un mod care să permită schimbul reciproc de date, la un nivel maxim, dintre diferitele aplicaţii şi diferiţii operatori, excluzând datele comerciale confidenţiale; |
| --- | --- |

—

faptul că bazele de date, programele de calculator şi protocoalele de comunicare a datelor sunt realizate într-un mod care să permită schimbul reciproc de date, la un nivel maxim, dintre diferitele aplicaţii şi diferiţii operatori, excluzând datele comerciale confidenţiale;

faptul că bazele de date, programele de calculator şi protocoalele de comunicare a datelor sunt realizate într-un mod care să permită schimbul reciproc de date, la un nivel maxim, dintre diferitele aplicaţii şi diferiţii operatori, excluzând datele comerciale confidenţiale;

| — | un acces uşor la informaţii pentru utilizatori”. |
| --- | --- |

—

un acces uşor la informaţii pentru utilizatori”.

un acces uşor la informaţii pentru utilizatori”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauzele:

| — | 4.1.2.9 (Infrastructură – Emiterea biletelor, birouri de informaţii şi puncte asistenţă clienţi) |
| --- | --- |

—

4.1.2.9 (Infrastructură – Emiterea biletelor, birouri de informaţii şi puncte asistenţă clienţi)

| — | 4.1.2.11 (Infrastructură – Informaţii vizuale, semnalizare verticală, pictograme şi informaţii dinamice) |
| --- | --- |

—

4.1.2.11 (Infrastructură – Informaţii vizuale, semnalizare verticală, pictograme şi informaţii dinamice)

| — | 4.1.2.12 (Infrastructură – Informaţii sonore) |
| --- | --- |

—

4.1.2.12 (Infrastructură – Informaţii sonore)

| — | 4.2.2.8 (Material rulant – Informaţii clienţi) |
| --- | --- |

—

4.2.2.8 (Material rulant – Informaţii clienţi)

3.6.5.2.   Sănătate

Cerinţa esenţială 2.7.3 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Interfeţele dintre aceste sisteme şi utilizatori trebuie să fie în acord cu normele minime privind ergonomia şi protecţia sănătăţii”.

Această cerinţă esenţială este îndeplinită de specificaţiile funcţionale şi tehnice din clauzele:

| — | 4.1.2.9 (Infrastructură – Emiterea biletelor, birouri de informaţii şi puncte asistenţă clienţi) |
| --- | --- |

—

4.1.2.9 (Infrastructură – Emiterea biletelor, birouri de informaţii şi puncte asistenţă clienţi)

| — | 4.1.2.12 (Infrastructură – Informaţii sonore) |
| --- | --- |

—

4.1.2.12 (Infrastructură – Informaţii sonore)

| — | 4.2.2.8 (Material rulant – Informaţii clienţi) |
| --- | --- |

—

4.2.2.8 (Material rulant – Informaţii clienţi)

3.7.   Elemente din domeniul PMR STI privind cerinţele esenţiale

| Infrastructură | Trimitere la clauza din Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE |
| --- | --- |
| Anexa II | Cerinţă esenţială din anexa III |
| Element din domeniul PMR STI | Trimitere la alineatul | | Siguranţă | Fiabilitate şi disponibilitate | Sănătate | Protecţia mediului | Compatibilitate tehnică |
| Generalităţi | 4.1.2.1 | 2.1 | | | | | |
| Locuri de parcare pentru PMR | 4.1.2.2 | 2.1 | | | | | |
| Trasee lipsite de obstacole | 4.1.2.3 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Generalităţi | 4.1.2.3.1 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Identificarea traseului | 4.1.2.3.2 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Uşi şi intrări | 4.1.2.4 | 2.1 | 1.1.1
  2.1.1 | | | | |
| Suprafeţe de pardoseală | 4.1.2.5 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Obstacole transparente | 4.1.2.6 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Toalete şi spaţii pentru schimbarea bebeluşilor | 4.1.2.7 | 2.1 | 1.1.5
  2.1.1 | | | | |
| Mobilier şi dispozitive amovibile | 4.1.2.8 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Emiterea biletelor, birouri de informaţii şi puncte asistenţă clienţi | 4.1.2.9 | 2.1 | 2.1.1 | 2.7.3 | | | 2.7.1 |
| Iluminare | 4.1.2.10 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Informaţii vizuale: semnalizare verticală, pictograme, informaţii dinamice | 4.1.2.11 | 2.1 | | | | | 2.7.1 |
| Informaţii sonore | 4.1.2.12 | 2.1 | 2.1.1 | 2.7.3 | | | 2.7.1 |
| Ieşiri de urgenţă, alarme | 4.1.2.13 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Geometria pasarelelor şi pasajelor subterane | 4.1.2.14 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Scări | 4.1.2.15 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Bare de mână | 4.1.2.16 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Rampe, scări rulante, ascensoare, benzi rulante | 4.1.2.17 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Înălţimea şi spaţiul liber al peronului | 4.1.2.18 | 2.1 | 2.1.1 | | | | 1.5 |
| Înălţimea peronului | 4.1.2.18.1 | 2.1 | 2.1.1 | | | | 1.5 |
| Spaţiul liber al peronului | 4.1.2.18.2 | 2.1 | 2.1.1 | | | | 1.5 |
| Planul şinelor de-a lungul peroanelor | 4.1.2.18.3 | 2.1 | 2.1.1 | | | | 1.5 |
| Lăţimea peronului şi marginea peronului | 4.1.2.19 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Capătul peronului | 4.1.2.20 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre pentru pasagerii în scaune cu rotile | 4.1.2.21 | 2.1 | 1.1.1 | | | | |
| Trecerea la nivel cu calea ferată în staţii | 4.1.2.22 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |

Infrastructură

Trimitere la clauza din Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE

Anexa II

Cerinţă esenţială din anexa III

Element din domeniul PMR STI

Trimitere la alineatul

Siguranţă

Fiabilitate şi disponibilitate

Sănătate

Protecţia mediului

Compatibilitate tehnică

Generalităţi

4.1.2.1

2.1

Locuri de parcare pentru PMR

4.1.2.2

2.1

Trasee lipsite de obstacole

4.1.2.3

2.1

2.1.1

Generalităţi

4.1.2.3.1

2.1

2.1.1

Identificarea traseului

4.1.2.3.2

2.1

2.1.1

Uşi şi intrări

4.1.2.4

2.1

1.1.1

2.1.1

Suprafeţe de pardoseală

4.1.2.5

2.1

2.1.1

Obstacole transparente

4.1.2.6

2.1

2.1.1

Toalete şi spaţii pentru schimbarea bebeluşilor

4.1.2.7

2.1

1.1.5

2.1.1

Mobilier şi dispozitive amovibile

4.1.2.8

2.1

2.1.1

Emiterea biletelor, birouri de informaţii şi puncte asistenţă clienţi

4.1.2.9

2.1

2.1.1

2.7.3

2.7.1

Iluminare

4.1.2.10

2.1

2.1.1

Informaţii vizuale: semnalizare verticală, pictograme, informaţii dinamice

4.1.2.11

2.1

2.7.1

Informaţii sonore

4.1.2.12

2.1

2.1.1

2.7.3

2.7.1

Ieşiri de urgenţă, alarme

4.1.2.13

2.1

2.1.1

Geometria pasarelelor şi pasajelor subterane

4.1.2.14

2.1

2.1.1

Scări

4.1.2.15

2.1

2.1.1

Bare de mână

4.1.2.16

2.1

2.1.1

Rampe, scări rulante, ascensoare, benzi rulante

4.1.2.17

2.1

2.1.1

Înălţimea şi spaţiul liber al peronului

4.1.2.18

2.1

2.1.1

1.5

Înălţimea peronului

4.1.2.18.1

2.1

2.1.1

1.5

Spaţiul liber al peronului

4.1.2.18.2

2.1

2.1.1

1.5

Planul şinelor de-a lungul peroanelor

4.1.2.18.3

2.1

2.1.1

1.5

Lăţimea peronului şi marginea peronului

4.1.2.19

2.1

2.1.1

Capătul peronului

4.1.2.20

2.1

2.1.1

Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre pentru pasagerii în scaune cu rotile

4.1.2.21

2.1

1.1.1

Trecerea la nivel cu calea ferată în staţii

4.1.2.22

2.1

2.1.1

| Material rulant | Trimitere la clauza din Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE |
| --- | --- |
| Anexa II | Cerinţă esenţială din anexa III |
| Element din domeniul PMR STI | Trimitere la alineatul | | Siguranţă | Fiabilitate şi disponibilitate | Sănătate | Protecţia mediului | Compatibilitate tehnică |
| Generalităţi | 4.2.2.1 | 2.6 | | | | | |
| Scaune | 4.2.2.2 | 2.6 | | | 1.3.1 | | |
| Generalităţi | 4.2.2.2.1 | 2.6 | | | 1.3.1 | | |
| Locuri prioritare | 4.2.2.2.2 | 2.6 | | | 1.3.1 | | |
| Spaţii pentru scaune cu rotile | 4.2.2.3 | 2.6 | 2.4.1 | | | | |
| Uşi | 4.2.2.4 | 2.6 | 1.1.1
  1.1.5 | 1.2 | | | |
| Uşi exterioare | 4.2.2.4.2 | 2.6 | 1.1.1
  1.1.5
  2.4.1 | 1.2 | | | |
| Uşi interioare | 4.2.2.4.3 | 2.6 | 1.1.1
  1.1.5 | 1.2 | | | |
| Iluminare | 4.2.2.5 | 2.6 | 2.4.1 | | | | |
| Toalete | 4.2.2.6 | 2.6 | 2.4.1 | | | | |
| Generalităţi | 4.2.2.6.1 | 2.6 | 2.4.1 | | | | |
| Toaletă standard | 4.2.2.6.2 | 2.6 | 2.4.1 | | | | |
| Toaletă universală | 4.2.2.6.3 | 2.6 | 2.4.1 | | | | |
| Culoare de trecere | 4.2.2.7 | 2.6 | | | 1.3.1 | | |
| Informaţii clienţi | 4.2.2.8 | 2.6 | 2.4.1 | 2.7.3 | | | 2.7.1 |
| Generalităţi | 4.2.2.8.1 | 2.6 | | | | | |
| Informaţii (semne şi pictograme) | 4.2.2.8.2 | 2.6 | 2.4.1 | | | | |
| Informaţii (descriere a traseului şi rezervare de locuri) | 4.2.2.8.3 | 2.6 | | | | | |
| Diferenţe de nivel | 4.2.2.9 | 2.6 | 1.1.5 | | | | |
| Bare de mână | 4.2.2.10 | 2.6 | 1.1.5 | | | | |
| Cuşetă cu acces pentru scaune cu rotile | 4.2.2.11 | 2.6 | 2.4.1 | | | | |
| Poziţia scării pentru accesul şi ieşirea vehiculelor | 4.2.2.12 | 2.6 | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.4.3 |
| Cerinţe generale | 4.2.2.12.1 | 2.6 | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.4.3 |
| Scări de acces/ieşire | 4.2.2.12.2 | 2.6 | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.4.3 |
| Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre | 4.2.2.12.3 | 2.6 | 1.1.1 | 2.4.2 | | | 1.5
  2.4.3 |

Material rulant

Trimitere la clauza din Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE

Anexa II

Cerinţă esenţială din anexa III

Element din domeniul PMR STI

Trimitere la alineatul

Siguranţă

Fiabilitate şi disponibilitate

Sănătate

Protecţia mediului

Compatibilitate tehnică

Generalităţi

4.2.2.1

2.6

Scaune

4.2.2.2

2.6

1.3.1

Generalităţi

4.2.2.2.1

2.6

1.3.1

Locuri prioritare

4.2.2.2.2

2.6

1.3.1

Spaţii pentru scaune cu rotile

4.2.2.3

2.6

2.4.1

Uşi

4.2.2.4

2.6

1.1.1

1.1.5

1.2

Uşi exterioare

4.2.2.4.2

2.6

1.1.1

1.1.5

2.4.1

1.2

Uşi interioare

4.2.2.4.3

2.6

1.1.1

1.1.5

1.2

Iluminare

4.2.2.5

2.6

2.4.1

Toalete

4.2.2.6

2.6

2.4.1

Generalităţi

4.2.2.6.1

2.6

2.4.1

Toaletă standard

4.2.2.6.2

2.6

2.4.1

Toaletă universală

4.2.2.6.3

2.6

2.4.1

Culoare de trecere

4.2.2.7

2.6

1.3.1

Informaţii clienţi

4.2.2.8

2.6

2.4.1

2.7.3

2.7.1

Generalităţi

4.2.2.8.1

2.6

Informaţii (semne şi pictograme)

4.2.2.8.2

2.6

2.4.1

Informaţii (descriere a traseului şi rezervare de locuri)

4.2.2.8.3

2.6

Diferenţe de nivel

4.2.2.9

2.6

1.1.5

Bare de mână

4.2.2.10

2.6

1.1.5

Cuşetă cu acces pentru scaune cu rotile

4.2.2.11

2.6

2.4.1

Poziţia scării pentru accesul şi ieşirea vehiculelor

4.2.2.12

2.6

1.1.1

1.5

2.4.3

Cerinţe generale

4.2.2.12.1

2.6

1.1.1

1.5

2.4.3

Scări de acces/ieşire

4.2.2.12.2

2.6

1.1.1

1.5

2.4.3

Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre

4.2.2.12.3

2.6

1.1.1

2.4.2

1.5

2.4.3

4.   CARACTERIZAREA SUBSISTEMELOR

4.1.   Subsistem infrastructură

4.1.1.   Introducere

Sistemul feroviar transeuropean convenţional care intră sub incidenţa Directivei 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE şi din care face parte subsistemul, este un sistem integrat a cărui coerenţă este verificată. Această coerenţă este verificată în special cu privire la specificaţiile fiecărui subsistem, interfeţele acestuia în raport cu sistemul în care este integrat, precum şi cu normele de exploatare şi întreţinere.

Specificaţiile funcţionale şi tehnice ale subsistemului şi interfeţele sale, descrise în secţiunea 4.1.2, nu impun utilizarea de tehnologii sau soluţii tehnice speciale, cu excepţia cazului în care acest lucru este strict necesar pentru interoperabilitate reţelei feroviare transeuropene convenţionale, însă este posibil ca soluţiile inovatoare de interoperabilitate să necesite specificaţii noi şi/sau metode noi de evaluare. Pentru a permite inovaţia tehnologică, aceste specificaţii şi metode de evaluare sunt elaborate prin procesul descris în secţiunile 6.1.4 şi 6.2.4.

Luând în considerare toate cerinţele esenţiale aplicabile, subsistemul infrastructură este caracterizat după cum urmează:

4.1.2.   Specificaţii funcţionale şi tehnice

4.1.2.1.   Generalităţi

Având în vedere cerinţele esenţiale din secţiunea 3, specificaţiile funcţionale şi tehnice ale subsistemului infrastructură privind accesibilitatea pentru persoanele cu mobilitate redusă se prezintă după cum urmează:

| — | Locuri de parcare pentru PMR |
| --- | --- |

—

Locuri de parcare pentru PMR

| — | Uşi şi intrări unice la nivel |
| --- | --- |

—

Uşi şi intrări unice la nivel

| — | Trasee pentru pasageri, coridoare principale |
| --- | --- |

—

Trasee pentru pasageri, coridoare principale

| — | Suprafeţe de pardoseală |
| --- | --- |

—

Suprafeţe de pardoseală

| — | Informaţii tactile |
| --- | --- |

—

Informaţii tactile

| — | Trasee marcate |
| --- | --- |

—

Trasee marcate

| — | Uşă din sticlă şi marcaje de perete |
| --- | --- |

—

Uşă din sticlă şi marcaje de perete

| — | Toalete |
| --- | --- |

—

Toalete

| — | Mobilier |
| --- | --- |

—

Mobilier

| — | Case de bilete sau distribuitoare automate de bilete/ghişee de informaţii |
| --- | --- |

—

Case de bilete sau distribuitoare automate de bilete/ghişee de informaţii

| — | Aparate de taxat bilete |
| --- | --- |

—

Aparate de taxat bilete

| — | Iluminare |
| --- | --- |

—

Iluminare

| — | Informaţii vizuale: semnalizare verticală, pictograme, informaţii dinamice |
| --- | --- |

—

Informaţii vizuale: semnalizare verticală, pictograme, informaţii dinamice

| — | Informaţii sonore |
| --- | --- |

—

Informaţii sonore

| — | Ieşiri de urgenţă, alarme |
| --- | --- |

—

Ieşiri de urgenţă, alarme

| — | Geometria pasarelelor şi pasajelor subterane |
| --- | --- |

—

Geometria pasarelelor şi pasajelor subterane

| — | Scări |
| --- | --- |

—

Scări

| — | Bare de mână |
| --- | --- |

—

Bare de mână

| — | Rampe, scări rulante, ascensoare, benzi rulante |
| --- | --- |

—

Rampe, scări rulante, ascensoare, benzi rulante

| — | Înălţimea şi spaţiul liber al peronului |
| --- | --- |

—

Înălţimea şi spaţiul liber al peronului

| — | Lăţimea peronului şi marginea peronului |
| --- | --- |

—

Lăţimea peronului şi marginea peronului

| — | Capetele peronului |
| --- | --- |

—

Capetele peronului

| — | Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre |
| --- | --- |

—

Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre

| — | Treceri la nivel cu calea ferată |
| --- | --- |

—

Treceri la nivel cu calea ferată

Pentru fiecare parametru de bază, există o clauză generală care introduce subiectul.

Următoarele clauze descriu condiţiile ce trebuie satisfăcute pentru îndeplinirea cerinţelor introduse în clauza generală.

4.1.2.2.   Locuri de parcare pentru PMR

Dacă staţia este prevăzută cu zonă de parcare, trebuie să existe spaţii de parcare rezervate PMR eligibile să utilizeze spaţiile de parcare destinate persoanelor cu handicap într-un loc practicabil şi cât mai aproape, în cadrul zonei de parcare, de o intrare accesibilă.

Nu există alte cerinţe specifice domeniului feroviar deoarece spaţiilor de parcare li se aplică normele europene sau naţionale (aceasta include, fără a se limita la: – numărul de spaţii, accesul, amplasarea, dimensiunile, materialele, culorile, semnele şi iluminatul).

4.1.2.3.   Traseu lipsit de obstacole

4.1.2.3.1.   Generalităţi

O traseu lipsit de obstacole este un traseu pe care toate categoriile de PMR se pot deplasa uşor. Acesta poate include rampe sau ascensoare dacă sunt construite şi utilizate conform clauzei 4.1.2.17.

Trebuie prevăzut cel puţin un traseu lipsit de obstacole care să realizeze legătura între următoarele puncte şi servicii, dacă este cazul:

| — | Puncte de oprire pentru alte mijloace de transport de legătură din cadrul staţiei (de exemplu, taxi, autobuz, tramvai, metrou, feribot etc.); |
| --- | --- |

—

Puncte de oprire pentru alte mijloace de transport de legătură din cadrul staţiei (de exemplu, taxi, autobuz, tramvai, metrou, feribot etc.);

| — | Parcări pentru automobile |
| --- | --- |

—

Parcări pentru automobile

| — | Intrări şi ieşiri accesibile |
| --- | --- |

—

Intrări şi ieşiri accesibile

| — | Birouri de informaţii |
| --- | --- |

—

Birouri de informaţii

| — | Alte sisteme de informare |
| --- | --- |

—

Alte sisteme de informare

| — | Case de bilete |
| --- | --- |

—

Case de bilete

| — | Asistenţă clienţi |
| --- | --- |

—

Asistenţă clienţi

| — | Zone de aşteptare |
| --- | --- |

—

Zone de aşteptare

| — | Ghişee de bagaje; |
| --- | --- |

—

Ghişee de bagaje;

| — | Toalete |
| --- | --- |

—

Toalete

| — | Peroane |
| --- | --- |

—

Peroane

Toate traseele lipsite de obstacole, scările, pasarelele şi pasajele subterane trebuie să aibă o lăţime liberă de cel puţin 1 600 mm, cu o înălţime liberă minimă de 2 300 mm pe întreaga lăţime de 1 600 mm. Cerinţa privind lăţimea minimă nu ia în considerare lăţimea suplimentară ce poate fi necesară pentru fluxul de pasageri. Această cerinţă nu este aplicabilă scărilor rulante, benzilor rulante şi ascensoarelor.

Lungimea traseelor lipsite de obstacole trebuie să fie cât mai scurtă.

Suprafeţele de pardoseală ale traseelor lipsite de obstacole trebuie să aibă proprietăţi antireflexie.

Nu este necesar ca staţiile noi cu o capacitate de transfer mai mică de 1 000 de pasageri pe zi (totalul pasagerilor la îmbarcare şi debarcare) să fie prevăzute cu ascensoare sau rampe care, în caz contrar, ar fi necesare în scopul deplinei conformităţi cu prezenta clauză, dacă pe o rază de 30 km o altă gară de pe aceeaşi traseu oferă un traseu lipsit de obstacole pe deplin corespunzător. În astfel de situaţii, proiectul staţiilor noi trebuie să includă posibilitatea instalării pe viitor a unui ascensor şi/sau a unei rampe pentru accesibilitatea tuturor categoriilor de PMR.

4.1.2.3.2.   Identificarea traseului

Traseele lipsite de obstacole trebuie identificate în mod clar cu informaţii vizuale, astfel cum se descrie în clauza 4.1.2.11.

Informaţiile privind traseul lipsit de obstacole trebuie puse la dispoziţia persoanelor cu deficienţe de vedere prin cel puţin unul din următoarele mijloace: ex. trasee cu marcaje tactile, semne sonore, tactile, semne verbale, hărţi în Braille.

În cazul instalării unui traseu cu marcaje tactile, acesta trebuie să respecte normele naţionale şi trebuie prevăzut pe întreaga lungime a traseului (traseelor) lipsit(e) de obstacole.

În cazul în care există bare de mână sau pereţi în apropiere pe toată distanţa traseului lipsit de obstacole până la peron, pe acestea trebuie trecute informaţii succinte (de exemplu, numărul peronului sau informaţii privind traseul) în Braille şi litere volumetrice ori numere la capătul barei de mână sau pe perete la o înălţime între 850 mm – 1 000 mm. Numerele şi săgeţile sunt singurele pictograme tactile permise.

4.1.2.4.   Uşi şi intrări

Această clauză se aplică tuturor uşilor şi intrărilor care se află pe traseele lipsite de obstacole.

Trebuie prevăzute cel puţin o intrare cu acces în staţie şi o intrare cu acces la peroane.

Uşile şi intrările trebuie să aibă o lăţime liberă de trecere de cel puţin 800 mm, cu o înălţime liberă de 2 100 mm.

Este permisă atât utilizarea uşilor manuale, cât şi a celor semiautomate sau automate.

Dispozitivele de operare a uşilor trebuie să se afle la o înălţime între 800 mm – 1 200 mm.

Uşile manuale neglisante trebuie prevăzute pe orizontală cu bare de împingere, pe întreaga lăţime a uşii, de o parte şi de alta a acesteia.

Uşile semiautomate şi automate trebuie prevăzute cu dispozitive care să împiedice blocarea pasagerilor între uşi, în momentul operării acestora.

Dacă pentru operarea uşilor se prevăd butoane sau mecanisme de telecomandă, atunci fiecare buton sau mecanism trebuie să contrasteze cu mediul extern şi trebuie să poată fi operat cu o forţă de cel mult 15 newtoni.

Dacă butoanele de deschidere şi închidere sunt prevăzute unul deasupra celuilalt, butonul de deschidere trebuie să fie întotdeauna butonul de sus.

Butonul trebuie poziţionat la cel puţin 800 mm şi cel mult 1 200 mm pe verticală deasupra nivelului solului.

Aceste butoane trebuie să poată fi identificate prin atingere (de exemplu, marcaje tactile) şi trebuie să indice funcţionalitatea.

Forţa necesară pentru a deschide sau pentru a închide o uşă manuală, în condiţii fără vânt, nu trebuie să depăşească 25 newtoni.

Pentru a deschide sau a închide o uşă manuală cu clanţă, aceasta din urmă trebuie să poată fi manevrată cu mâna prin exercitarea unei forţe maxime de 20 newtoni.

În cazul utilizării unei uşi turnante, trebuie prevăzută o uşă suplimentară normală, disponibilă pentru utilizare lângă uşa turnantă.

Pragurile uşilor şi intrărilor nu trebuie să fie mai înalte de 25 mm. În cazul în care sunt prevăzute praguri, culoarea acestora trebuie să contrasteze cu fundalul din imediata apropiere.

4.1.2.5.   Suprafeţe de pardoseală

Toate suprafeţele de pardoseală trebuie să fie antiderapante în conformitate cu normele naţionale privind clădirile publice.

În clădirile din staţie, nu trebuie să existe denivelări mai mari de 5 mm în nici un punct din zonele cu trafic pietonal, cu excepţia traseelor cu marcaje tactile, canalelor de scurgere şi a indicatoarelor de avertizare tactile.

4.1.2.6.   Obstacole transparente

Obstacolele transparente de pe principalele trasee folosite de pasageri, constând în uşi de sticlă sau pereţi transparenţi, trebuie marcate cu cel puţin două benzi în relief pe care să fie aplicate semne, sigle, simboluri sau elemente decorative, la o înălţime între 1 500 mm – 2 000 mm pentru o linie şi între 850 mm şi 1 050 mm pentru cealaltă linie. Aceste marcaje trebuie să contrasteze cu fundalul pe care sunt aplicate şi trebuie să aibă o înălţime de cel puţin 100 mm.

Nu este necesar ca aceste marcaje să fie aplicate pe pereţi transparenţi în cazul în care pasagerii sunt protejaţi de impact prin alte mijloace – de exemplu, bare de mână sau bănci lungi.

4.1.2.7.   Toalete şi spaţii pentru schimbarea bebeluşilor

4.1.2.7.1.   Cerinţele subsistemului

Dacă în cadrul unei staţii sunt prevăzute toalete, atunci scaunele cu rotile trebuie să aibă acces în cel puţin o cabină unisex.

Dacă în cadrul unei staţii există toalete, trebuie prevăzute spaţii pentru schimbarea bebeluşilor, accesibile atât pentru bărbaţi, cât şi pentru femei. Acestea trebuie să îndeplinească cerinţele clauzei 4.1.2.7.2.

Pentru a permite utilizarea toaletelor de către pasagerii cu bagaje voluminoase, toate cabinele de toaletă trebuie să aibă cel puţin 900 mm lăţime şi 1 700 mm lungime dacă uşa se deschide în interior şi 1 500 mm lungime dacă uşa se deschide în exterior sau este glisantă. Uşa şi toate intrările în toalete trebuie să aibă o lăţime liberă de cel puţin 650 mm.

În ceea ce priveşte dimensiunile şi dotarea toaletelor pentru persoanele în scaune cu rotile, se aplică normele europene şi naţionale.

4.1.2.7.2.   Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate

Spaţii pentru schimbarea bebeluşilor

Spaţii pentru schimbarea bebeluşilor

În poziţia de utilizare, spaţiile pentru schimbarea bebeluşilor trebuie să fie la o distanţă între 800 mm – 1 000 mm deasupra nivelului solului. Acestea trebuie să aibă o lăţime de cel puţin 500 mm şi o lungime de cel puţin 700 mm.

Acestea trebuie proiectate astfel încât să se evite alunecarea accidentală a bebeluşului, nu trebuie să aibă margini ascuţite şi trebuie să poată suporta o greutate de cel puţin 80 kg.

Dacă masa pentru schimbarea bebeluşului se prelungeşte în spaţiul accesibil al toaletei, aceasta trebuie să poată fi pliată cu exercitarea unei forţe de cel mult 25 newtoni.

4.1.2.8.   Mobilier şi dispozitive amovibile

Toate piesele de mobilier şi dispozitivele amovibile din staţii trebuie să contrasteze cu fundalul şi să aibă margini rotunjite.

În cadrul staţiei, mobilierul şi dispozitivele amovibile trebuie poziţionate astfel încât să nu constituie un obstacol pentru persoanele oarbe sau cu deficienţe de vedere şi trebuie să poată fi reperate de acestea din urmă cu ajutorul unui baston.

Piesele montate în consolă prevăzute la o înălţime mai mică de 2 100 mm, care ies în afară cu mai mult de 150 mm trebuie marcate cu un obstacol, la o înălţime maximă de 300 mm, care poate fi detectat de o persoană oarbă cu ajutorul unui baston.

Nu trebuie să existe elemente suspendate la o înălţime mai mică de 2 100 mm.

Pe fiecare peron unde pasagerilor le este permis să aştepte trenurile şi în fiecare zonă de odihnă, trebuie să existe cel puţin un spaţiu protejat împotriva intemperiilor prevăzut cu scaune ergonomice. Scaunele trebuie prevăzute cu spătar şi cel puţin o treime dintre acestea trebuie prevăzute cu braţe. Trebuie să existe, de asemenea, o bară de sprijin cu o lungime de cel puţin 1 400 mm şi un spaţiu pentru scaune cu rotile.

4.1.2.9.   Emiterea biletelor, birouri de informaţii şi puncte de asistenţă clienţi

4.1.2.9.1.   Cerinţele subsistemului

În cazul în care pe traseul lipsit de obstacole sunt prevăzute case de vânzare a biletelor, birouri de informaţii şi puncte de asistenţă clienţi, cel puţin un birou trebuie să aibă minim 650 mm în partea inferioară, un spaţiu rezervat genunchilor de minim 300 mm în adâncime şi o lăţime minimă de 600 mm. Înălţimea suprafeţei superioare sau a unei părţi din aceasta cu o lăţime de cel puţin 300 mm şi o adâncime de 200 mm trebuie să aibă între 700 mm – 800 mm. Această zonă trebuie să fie disponibilă persoanelor în scaune cu rotile şi trebuie prevăzute repartizări alternative ale locurilor pentru alte PMR.

Dacă există o barieră din sticlă între pasageri şi vânzătorul de la casa de bilete, aceasta trebuie să fie demontabilă, sau, în caz contrar, trebuie prevăzut un interfon. Orice astfel de barieră trebuie să fie din sticlă transparentă.

Cel puţin un punct de vânzare a biletelor trebuie prevăzut cu echipamentul necesar pentru a permite PMR cu deficienţe de auz să înţeleagă ce se spune, setând aparatul auditiv în poziţia „T”.

Dacă sunt prevăzute dispozitive electronice care afişează vânzătorului informaţii despre preţ, aceste dispozitive trebuie prevăzute şi pentru persoana care cumpără biletul.

Dacă pe un traseu lipsit de obstacole din cadrul unei staţii sunt prevăzute distribuitoare automate de bilete, cel puţin un distribuitor trebuie să îndeplinească cerinţele din clauza 4.1.2.9.2.

Dacă sunt prevăzute distribuitoare automate de bilete, cel puţin unul dintre acestea trebuie să aibă un culoar liber cu o lăţime de cel puţin 800 mm şi trebuie să fie accesibil pentru un scaun cu rotile cu o lungime de cel mult 1 200 mm.

În cazul utilizării de turnichete, trebuie să existe un punct de acces fără turnichet disponibil PMR în orice moment.

4.1.2.9.2.   Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate

Distribuitoarele automate de bilete care urmează să fie instalate pe un traseu lipsit de obstacole în conformitate cu clauza 4.1.2.9.1 trebuie să aibă o interfaţă tactilă (inclusiv zona tastaturii, zona de plată şi de vânzare a biletelor) la o înălţime între 700 mm – 1 200 mm. Cel puţin un ecran şi o tastatură trebuie să fie vizibile, în acelaşi timp, de o persoană imobilizată în scaunul cu rotile şi de o persoană care stă în faţa aparatului. Dacă informaţiile pot fi introduse numai prin intermediul ecranului, atunci acesta trebuie să îndeplinească cerinţele prezentului alineat.

4.1.2.10.   Iluminat

Iluminarea zonei de garare trebuie să fie în conformitate cu normele europene sau naţionale.

De la intrarea în clădire până la accesul pe peron, traseul lipsit de obstacole trebuie iluminat la cel puţin 100 lux, la nivelul solului, în interiorul staţiei. Intrarea principală, scările şi capătul rampelor necesită un nivel minim de luminozitate de 100 lux, la nivelul solului. Dacă pentru a atinge acest nivel este necesară utilizarea luminii artificiale, nivelul minim de luminozitate trebuie să depăşească cu cel puţin 40 lux nivelurile de lumină ambientală şi trebuie să aibă o temperatură de culoare mai scăzută.

Peroanele şi ale zone exterioare din gară destinate pasagerilor trebuie să aibă un nivel mediu minim de iluminare de 20 lux, la nivelul solului, cu o valoare minimă de 10 lux.

Dacă este necesară iluminarea artificială pentru a permite citirea de informaţii amănunţite, aceste zone trebuie scoase în evidenţă printr-o creştere a luminozităţii cu cel puţin 15 lux peste cea asigurată în zonele adiacente. Pe lângă creşterea în intensitate a iluminării trebuie să se prevadă şi o temperatură de culoare diferită de cea a zonelor adiacente.

Iluminarea în caz de urgenţă trebuie să fie în conformitate cu normele europene sau naţionale.

4.1.2.11.   Informaţii vizuale: semnalizare verticală, pictograme, informaţii dinamice

4.1.2.11.1.   Cerinţele subsistemului

În gară, toate informaţiile trebuie să fie coerente şi în conformitate cu normele europene sau naţionale.

Pentru toate informaţiile scrise trebuie utilizate caractere „Sans Serif”, în regim mixt (adică, nu numai litere majuscule).

Elementele comprimate inferioare (descenders) şi superioare (ascenders) de prelungire a literei nu trebuie utilizate.

descenders

ascenders

Elementele inferioare de prelungire a literei trebuie să poată fi uşor recunoscute şi să aibă un raport al dimensiunilor de minim 20 % în raport cu caracterele cu majuscule.

Toate informaţiile disponibile trebuie să fie compatibile cu sistemul general de orientare şi informaţii, în special în ceea ce priveşte culoarea şi contrastul cu peroanele şi intrările.

Informaţiile vizuale trebuie să fie lizibile în orice condiţii de iluminare atunci când staţia este operaţională.

Informaţiile vizuale trebuie să contrasteze cu fundalul acestora.

Dacă sunt furnizate informaţii vizuale dinamice, acestea trebuie să fie compatibile cu informaţiile sonore oferite.

Trebuie furnizate următoarele informaţii:

| — | informaţii şi instrucţiuni de siguranţă în conformitate cu normele europene sau naţionale. |
| --- | --- |

—

informaţii şi instrucţiuni de siguranţă în conformitate cu normele europene sau naţionale.

| — | semne de avertizare, interzicere şi obligativitate în conformitate cu normele europene sau naţionale. |
| --- | --- |

—

semne de avertizare, interzicere şi obligativitate în conformitate cu normele europene sau naţionale.

| — | informaţii privind plecarea trenurilor. |
| --- | --- |

—

informaţii privind plecarea trenurilor.

| — | identificarea serviciilor din staţie, dacă este cazul, şi căile de acces la acestea. |
| --- | --- |

—

identificarea serviciilor din staţie, dacă este cazul, şi căile de acces la acestea.

Trebuie furnizate informaţii în toate punctele în care pasagerii trebuie să ia o decizie în scopul schimbării direcţiei de mers şi la distanţe de cel mult 100 m pe întregul traseu. Semnele, simbolurile şi pictogramele trebuie aplicate în mod consecvent pe întreg traseul.

Trebuie furnizat un volum de informaţii corespunzător pentru luarea unei decizii. De exemplu, semnul „Spre peroane” poate fi amplasat în primul punct de luare a deciziei la intrarea în staţie, mai degrabă decât semne specifice pentru peroane separate.

Semnele cu informaţii tactile trebuie prevăzute în:

| — | toalete, pentru informaţii funcţionale şi apel de urgenţă, dacă este cazul |
| --- | --- |

—

toalete, pentru informaţii funcţionale şi apel de urgenţă, dacă este cazul

| — | ascensoare în conformitate cu EN 81-70:2003 apendicele E.4. |
| --- | --- |

—

ascensoare în conformitate cu EN 81-70:2003 apendicele E.4.

Reclamele nu trebuie combinate cu sistemele de orientare şi informaţii.

Notă: informaţiile generale despre serviciile de transport în comun nu trebuie considerate ca fiind reclame în sensul prezentei clauze.

Pentru PMR trebuie prevăzute următoarele simboluri grafice şi pictograme specifice:

| — | un semn conform simbolului internaţional pentru „prevăzut pentru persoanele cu deficienţe sau handicap”, aşa cum este descris în anexa N clauzele N.2 şi N.4. |
| --- | --- |

—

un semn conform simbolului internaţional pentru „prevăzut pentru persoanele cu deficienţe sau handicap”, aşa cum este descris în anexa N clauzele N.2 şi N.4.

| — | informaţii direcţionale pentru traseul lipsit de obstacole şi amenajări accesibile pentru scaunul cu rotile |
| --- | --- |

—

informaţii direcţionale pentru traseul lipsit de obstacole şi amenajări accesibile pentru scaunul cu rotile

| — | indicator pentru toaletele universale |
| --- | --- |

—

indicator pentru toaletele universale

| — | dacă pe peron există informaţii despre configuraţia trenurilor, un indicator despre locul de urcare pentru scaune cu rotile. |
| --- | --- |

—

dacă pe peron există informaţii despre configuraţia trenurilor, un indicator despre locul de urcare pentru scaune cu rotile.

Este permis ca simbolurile să fie combinate cu alte simboluri (de exemplu: ascensor, toaletă etc).

Dacă sunt prevăzute bucle inductive, acestea trebuie să fie semnalate, aşa cum este descris în anexa N clauzele N.2 şi N.5.

În cazul în care este prevăzut un astfel de serviciu, un simbol grafic trebuie să indice locul de depozitare a bagajelor grele şi a bunurilor voluminoase.

Dacă există un dispozitiv de apel pentru asistenţă sau informaţii, acesta trebuie semnalat, aşa cum este descris în anexa N clauzele N.2 şi N.6.

Dacă există un dispozitiv pentru apel în caz de urgenţă, acesta:

| — | trebuie să fie prevăzut cu simboluri tactile şi vizuale, |
| --- | --- |

—

trebuie să fie prevăzut cu simboluri tactile şi vizuale,

| — | trebuie semnalat, aşa cum este descris în anexa N clauzele N.2 şi N.7. |
| --- | --- |

—

trebuie semnalat, aşa cum este descris în anexa N clauzele N.2 şi N.7.

şi trebuie să se prevadă:

| — | o indicaţie vizuală şi acustică a faptului că dispozitivul a fost activat |
| --- | --- |

—

o indicaţie vizuală şi acustică a faptului că dispozitivul a fost activat

| — | informaţii de utilizare suplimentare, dacă este necesar |
| --- | --- |

—

informaţii de utilizare suplimentare, dacă este necesar

În toaletele universale şi toaletele accesibile pentru scaunul cu rotile, dacă sunt instalate bare de mână articulate, trebuie prevăzut un simbol grafic care să indice bara atât în poziţie verticală, cât şi în poziţie coborât.

Nu trebuie să existe mai mult de cinci pictograme, însoţite de o săgeată direcţională care să indice un singur sens, poziţionate una lângă cealaltă într-un singur loc.

4.1.2.11.2.   Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate

Ecranele trebuie dimensionate pentru a reda denumirea completă a fiecărei staţii sau mesaje întregi. Fiecare denumire de staţie sau mesaj trebuie să rămână afişate timp de cel puţin 2 secunde. Dacă se utilizează un afişaj derulant (pe orizontală sau verticală), fiecare cuvânt complet trebuie să rămână afişat timp de cel puţin 2 secunde, iar viteza de derulare pe orizontală nu trebuie să depăşească 6 caractere pe secundă.

Înălţimea minimă a literelor trebuie calculată conform următoarei formule: distanţa de citire în mm împărţită la 250 = dimensiune caracter (de exemplu: 10 000 mm/250 = 40 mm).

Toate semnele de siguranţă, avertizare, obligativitate şi interzicere trebuie să conţină pictograme şi să fie concepute în conformitate cu ISO 3864-1.

Distanţa maximă de citire este o caracteristică a elementului constitutiv de interoperabilitate.

4.1.2.12.   Informaţii sonore

Informaţiile sonore trebuie să aibă în toate zonele un nivel RASTI minim de 0,5, în conformitate cu IEC 60268-16 partea 16.

Dacă sunt prevăzute, informaţiile sonore trebuie să fie compatibile cu informaţiile vizuale esenţiale care sunt afişate.

Dacă informaţiile sonore nu sunt furnizate automat, trebuie prevăzut un sistem acustic de comunicare care să permită utilizatorilor să obţină informaţii la cerere.

4.1.2.13.   Ieşiri de urgenţă, alarme

Ieşirile de urgenţă şi alarmele trebuie să fie în conformitate cu normele europene sau naţionale.

4.1.2.14.   Geometria pasarelelor şi pasajelor subterane

Dacă sunt utilizate pasarele sau pasaje subterane ca parte a traseului normal al pasagerului în incinta staţiei, acestea trebuie să aibă un traseu lipsit de obstacole lat de cel puţin 1 600 mm şi o înălţime minimă de 2 300 mm pe întreaga lungime. Cerinţa privind lăţimea minimă nu ia în considerare lăţimea suplimentară ce poate fi necesară pentru un flux mare de pasageri, aceste lăţimi suplimentare trebuind să fie în conformitate cu normele naţionale.

4.1.2.15.   Scări

Scările trebuie să fie în conformitate cu normele europene sau naţionale.

Scările de pe traseul principal trebuie să aibă între barele de mână o lăţime lipsită de obstacole de cel puţin 1 600 mm. Cerinţa privind lăţimea minimă nu ia în considerare lăţimea suplimentară ce poate fi necesară pentru fluxul de pasageri.

Toate suprafeţele scărilor trebuie să fie antiderapante.

Înainte de prima scară pentru urcare, respectiv prima scară pentru coborâre, trebuie să existe o bandă tactilă, pe întreaga lăţime a scării. Această bandă trebuie să aibă o adâncime de cel puţin 400 mm, trebuie să contrasteze şi să fie integrată în pardoseală. Această bandă trebuie să fie diferită de cele utilizate pe traseul cu marcaje tactile, dacă este cazul.

Deschiderile de sub scară trebuie protejate pentru a împiedica impactul accidental al pasagerilor cu suporturile structurale şi zonele cu o înălţime redusă.

4.1.2.16.   Bare de mână

Scările şi rampele trebuie prevăzute cu bare de mână pe ambele părţi şi pe două niveluri. Bara de mână superioară trebuie poziţionată între 850 mm – 1 000 mm deasupra nivelului solului, bara de mănă inferioară trebuie poziţionată la o înălţime între 500 mm – 750 mm deasupra nivelului solului.

Trebuie să existe un spaţiu liber de cel puţin 40 mm între bara de mână şi celelalte părţi ale structurii, altele decât piesele montate.

Barele de mână trebuie să fie continue. În cazul montării pe scări, acestea trebuie să depăşească cu cel puţin 300 mm treptele de sus şi de jos (aceste extensii pot fi curbate pentru evitarea obstrucţiilor).

Bara de mână trebuie rotunjită şi trebuie să aibă o secţiune transversală între 30 mm – 50 mm diametru echivalent.

Barele de mână trebuie să aibă altă culoare decât culoarea peretelui adiacent.

4.1.2.17.   Rampe, scări rulante, ascensoare, benzi rulante

Rampele trebuie montate pentru PMR care nu pot utiliza scările în cazul în care nu sunt prevăzute ascensoare.

Rampele trebuie să fie în conformitate cu normele europene sau naţionale.

Dacă sunt prevăzute scări rulante, acestea trebuie să aibă o viteză de cel mult 0,65 m/s şi trebuie proiectate în conformitate cu normele europene sau naţionale.

Trebuie prevăzute ascensoare în cazul în care nu sunt disponibile rampe şi acestea trebuie proiectate în conformitate cu EN 81-70:2003, clauza 5.3.2.1 tabelul 1.

Dacă sunt prevăzute benzi rulante, acestea trebuie să aibă o viteză de cel mult 0,75 m/s, o înclinaţie de cel mult 12 grade (21,3 %) şi trebuie proiectate în conformitate cu normele europene sau naţionale.

4.1.2.18.   Înălţimea şi spaţiul liber al peronului

4.1.2.18.1.   Înălţimea peronului

Pentru peroanele din reţeaua feroviară convenţională, sunt admisibile două valori nominale pentru înălţimea peronului: 550 mm şi 760 mm deasupra suprafeţei de rulare. Toleranţele la aceste dimensiuni trebuie să se încadreze în limita - 35 mm/+ 0 mm.

Pentru peroanele din reţeaua feroviară convenţională la care sunt prevăzute să oprească tramvaiele (ex. stadtbahn sau tram-train), este permisă o înălţime nominală a peronului între 300 mm – 380 mm. Toleranţele la aceste dimensiuni trebuie să fie în limita +/- 20 mm.

În curbele cu o rază mai mică de 500 m, înălţimea platformei poate fi mai mare sau mai mică decât cele specificate cu condiţia ca prima treaptă utilizabilă a vehiculului să fie conformă cu figura 11 din clauza 4.2.2.12.1.

4.1.2.18.2.   Spaţiul liber al peronului

Notă ce trebuie eliminată din STI PMR FC la sfârşitul procesului: STI pentru infrastructura de mare viteză stabileşte cerinţele pentru peroanele din reţeaua feroviară de mare viteză.

Notă ce trebuie eliminată din STI PMR FC la sfârşitul procesului: STI pentru infrastructura de mare viteză stabileşte cerinţele pentru peroanele din reţeaua feroviară de mare viteză.

Pentru peroanele din reţeaua feroviară convenţională, marginile peronului poziţionate la înălţimile nominale de 550 mm şi 760 mm, trebuie să respecte gabaritul minim de liberă trecere, aşa cum este definit în EN (subiect deschis, normele naţionale se aplică gabaritului minim de liberă trecere până la revizuirea STI după publicarea EN15273-3:2006); şi valoarea convenţională bq0
  de la centrul şinei paralel cu planul de rulare trebuie obţinută din formula de mai jos, care nu ia în considerare următoarele efecte:

bq0

| — | lărgirea ecartamentului în curbe, |
| --- | --- |

—

lărgirea ecartamentului în curbe,

| — | supraînălţarea şinei exterioare în curbă, |
| --- | --- |

—

supraînălţarea şinei exterioare în curbă,

| — | macazuri, |
| --- | --- |

—

macazuri,

| — | înclinare cvasi-statică, |
| --- | --- |

—

înclinare cvasi-statică,

| — | toleranţe de construcţie şi de întreţinere |
| --- | --- |

—

toleranţe de construcţie şi de întreţinere

| unde: | |
| --- | --- |

unde:

Formula

R este raza curbei şinei, în metri,

R

Valoarea calculată bqlim
  este specificată în pr EN15273-3:2006 şi ia în considerare toate celelalte valori care nu sunt incluse în formula bq0.
  Valoarea reală bq
  de poziţionare a marginilor peronului de la centrul şinei paralel cu planul de rulare va permite o variaţie datorită toleranţei Tq
  de poziţionare a marginilor peronului sau întreţinerea acestora: bqlim
  ≤ bq
  ≤ bqlim + Tq.

bqlim

bq0.

bq

Tq

bqlim

bq

bqlim +

q.

Toleranţa Tq
  trebuie să fie 0 ≤ Tq
  ≤ 50 mm.

Tq

Tq

Efectul de supraînălţare a şinei exterioare în curbă trebuie compensat în afara curbei pentru partea care depăşeşte 25 mm cu marginea peronului care iese deasupra nişei necesare pentru înclinarea cvasi-statică a gabaritului de liberă trecere perpendicular cu suprafaţa de rulare.

În consecinţă, spaţiul liber real poate fi mai mare decât spaţiul liber convenţional.

4.1.2.18.3.   Planul liniilor de-a lungul peronului

Notă ce trebuie eliminată din STI PMR FC la sfârşitul procesului: peroanele de pe liniile de categorie I din reţeaua feroviară de mare viteză trebuie să fie conforme cu STI pentru infrastructura de mare viteză.

Notă ce trebuie eliminată din STI PMR FC la sfârşitul procesului: peroanele de pe liniile de categorie I din reţeaua feroviară de mare viteză trebuie să fie conforme cu STI pentru infrastructura de mare viteză.

Notă ce trebuie inclusă în STI pentru infrastructura de mare viteză: peroanele de pe liniile de categorie I şi II din reţeaua feroviară de mare viteză trebuie să fie conforme cu clauza 4.1.2.18.3 din STI PMR FC.

Notă ce trebuie inclusă în STI pentru infrastructura de mare viteză: peroanele de pe liniile de categorie I şi II din reţeaua feroviară de mare viteză trebuie să fie conforme cu clauza 4.1.2.18.3 din STI PMR FC.

Pentru peroanele din reţeaua feroviară convenţională, şina adiacentă peroanelor trebuie să fie de preferinţă dreaptă, însă nu trebuie să aibă în nici un caz o rază mai mică de 300 m.

4.1.2.19.   Lăţimea peronului şi marginea peronului

Lăţimea peronului poate varia pe întreaga lungime a acestuia. Lăţimea minimă a peronului fără obstacole trebuie să fie mai mare cel puţin egală sau mai mare decât:

| — | lăţimea perimetrului de securitate plus lăţimea celor două coridoare opuse de 800 mm (1 600 mm) sau |
| --- | --- |

—

lăţimea perimetrului de securitate plus lăţimea celor două coridoare opuse de 800 mm (1 600 mm) sau

pentru un peron cu o singură margine 2 500 mm, ori pentru un peron între linii 3 300 mm (această dimensiune se poate reduce la 2 500 mm la capetele peronului).

Cerinţa privind lăţimea minimă nu ia în considerare lăţimea suplimentară ce poate fi necesară pentru fluxul de pasageri.

Este permisă prezenţa obstacolelor pe o lungime mai mică de 1 000 mm (de exemplu: – stâlpi, piloni, cabine, scaune) în acest coridor de 1 600 mm. Distanţa de la marginea peronului la obstacol trebuie să fie de cel puţin 1 600 mm şi trebuie să existe un coridor de cel puţin 800 mm de la marginea obstacolului la perimetrul de securitate.

Dacă distanţa dintre două obstacole de mici dimensiuni este mai mică de 2 400 mm, se consideră că acestea formează un singur obstacol de mari dimensiuni.

Distanţa minimă de la marginea obstacolelor, precum pereţi, locuri de stat jos, ascensoare şi scări care au o lungime mai mare de 1 000 mm însă mai mică de 10 000 mm şi marginea perimetrului de securitate, trebuie să fie de 1 200 mm. Distanţa dintre marginea peronului şi marginea acestui obstacol trebuie să fie de cel puţin 2 000 mm.

Distanţa minimă de la marginile obstacolului, precum pereţi, locuri de stat jos, benzi rulante şi scări care au o lungime mai mare de 10 000 mm şi marginea perimetrului de securitate, trebuie să fie de 1 600 mm. Distanţa dintre marginea peronului şi marginea acestui obstacol trebuie să fie de cel puţin 2 400 mm.

Dacă există dispozitive auxiliare la bordul trenurilor sau pe peron pentru a permite persoanelor în scaunul cu rotile să urce sau să coboare din trenuri, trebuie prevăzut un spaţiu liber de 1 500 mm de la marginea dispozitivului unde scaunul cu rotile urcă sau coboară, la nivelul peronului, la următorul obstacol de pe peron sau la perimetrul de securitate opus, în locurile în care există probabilitatea ca aceste dispozitive să fie utilizate. O staţie nouă trebuie să îndeplinească această cerinţă pentru toate trenurile prevăzute să oprească la peron.

Perimetrul de securitate al unui peron începe la limita peronului şi este definit ca fiind zona în care pasagerii pot fi supuşi unor forţe periculoase datorită efectului de siaj al trenurilor în mişcare, în funcţie de viteza acestora. Pentru sistemul feroviar convenţional, acest perimetru de securitate trebuie să fie în conformitate cu normele naţionale.

Limitele perimetrului de securitate cele mai îndepărtate de limita peronului trebuie să fie marcate cu semne de avertizare vizuale şi tactile. Marcajul tactil trebuie să fie în conformitate cu normele naţionale.

Semnul de avertizare vizual trebuie să fie o linie de avertizare de culoare contrastantă, antiderapantă, cu o lăţime de cel puţin 100 mm.

Culoarea materialului la limita peronului trebuie să contrasteze cu fundalul închis al spaţiului liber. Materialul trebuie să fie antiderapant.

4.1.2.20.   Capătul peronului

Capătul peronului trebuie să fie semnalizat atât cu marcaje vizuale, cât şi cu marcaje tactile.

4.1.2.21.   Dispozitive de ajutor pentru pasagerii în scaune cu rotile

4.1.2.21.1.   Cerinţele subsistemului

În cazul în care un peron dintr-o staţie care are căi de acces lipsite de obstacole în conformitate cu 4.1.2.3.1 este conceput să primească trenuri care se opresc în mod normal de funcţionare cu uşi compatibile pentru scaunul cu rotile, trebuie prevăzut un dispozitiv de ajutor la urcare ce va fi utilizat între uşă şi peron pentru a permite unui pasager în scaunul cu rotile să urce sau să coboare,

| — | cu excepţia cazului în care se demonstrează faptul că spaţiul liber dintre marginea pragului de uşă şi marginea peronului nu depăşeşte 75 mm pe orizontală şi 50 mm pe verticală.
  şi |
| --- | --- |

—

cu excepţia cazului în care se demonstrează faptul că spaţiul liber dintre marginea pragului de uşă şi marginea peronului nu depăşeşte 75 mm pe orizontală şi 50 mm pe verticală.

şi

| — | cu excepţia cazului în care există o staţie la distanţă de maximum 30 de km, pe acelaşi traseu, prevăzută cu dispozitive de ajutor la urcare. |
| --- | --- |

—

cu excepţia cazului în care există o staţie la distanţă de maximum 30 de km, pe acelaşi traseu, prevăzută cu dispozitive de ajutor la urcare.

Administratorul de infrastructură [sau şeful (şefii) de gară în cazul în care este (sunt) entitatea (entităţile) responsabilă(e)] şi întreprinderea feroviară responsabilă trebuie să convină asupra administrării dispozitivului de ajutor la urcare în conformitate cu Regulamentul 1371/2007 al Parlamentului European şi al Consiliului privind drepturile şi obligaţiile pasagerilor în transportul internaţional feroviar (1) pentru a stabili partea responsabilă de instalarea dispozitivelor de ajutor la urcare. Administratorul de infrastructură [sau şeful (şefii) de gară] şi întreprinderea feroviară trebuie să se asigure de faptul că repartizarea convenită a responsabilităţilor este soluţia globală cea mai viabilă.

1

Aceste acorduri trebuie să definească:

| — | peroanele din staţie unde trebuie prevăzut un dispozitiv de ajutor la urcare de către administratorul de infrastructură sau de către şeful de staţie şi materialul rulant pentru care va fi utilizat, |
| --- | --- |

—

peroanele din staţie unde trebuie prevăzut un dispozitiv de ajutor la urcare de către administratorul de infrastructură sau de către şeful de staţie şi materialul rulant pentru care va fi utilizat,

| — | peroanele din staţie unde trebuie prevăzut un dispozitiv de ajutor la urcare de către întreprinderea feroviară şi materialul rulant pentru care va fi utilizat, |
| --- | --- |

—

peroanele din staţie unde trebuie prevăzut un dispozitiv de ajutor la urcare de către întreprinderea feroviară şi materialul rulant pentru care va fi utilizat,

| — | materialul rulant pentru care trebuie prevăzut un dispozitiv de ajutor la urcare de către întreprinderea feroviară şi peronul pe care va fi utilizat, |
| --- | --- |

—

materialul rulant pentru care trebuie prevăzut un dispozitiv de ajutor la urcare de către întreprinderea feroviară şi peronul pe care va fi utilizat,

| — | normele specifice de oprire a trenurilor în sensul respectării clauzei 4.1.2.19 (zonă destinată dispozitivelor de ajutor pentru urcarea/coborârea persoanelor în scaune cu rotile). |
| --- | --- |

—

normele specifice de oprire a trenurilor în sensul respectării clauzei 4.1.2.19 (zonă destinată dispozitivelor de ajutor pentru urcarea/coborârea persoanelor în scaune cu rotile).

În cadrul sistemului său de management al siguranţei, întreprinderea feroviară trebuie să specifice care sunt obligaţiile sale conform acestor acorduri şi modul în care intenţionează să le ducă la îndeplinire.

În cadrul sistemului său de management al siguranţei, administratorul de infrastructură trebuie să specifice care sunt obligaţiile sale conform acestor acorduri şi modul în care intenţionează să le ducă la îndeplinire.

În alineatele de mai sus, şeful de gară responsabil de peroane este considerat ca fiind un administrator de infrastructură în conformitate cu articolul 3 din Directiva 91/440/CE: definiţia infrastructurii şi Regulamentul 2598/70/CE.

Dacă din cele de mai sus rezultă faptul că toate tipurile de material rulant care se opresc la peron sunt dotate cu dispozitive de ajutor la urcare compatibile cu platforma, se admite ca acestea din urmă să nu fie prevăzute pe peron.

Dispozitivul de ajutor la urcare trebuie să fie conform cu cerinţele clauzei 4.1.2.21.2. În cazul în care poziţia de urcare a scaunului cu rotile este predefinită, poziţia (poziţiile) uşii (uşilor) accesibile pentru scaunul cu rotile pot fi marcate cu simbolul internaţional pentru „prevăzut pentru persoanele cu deficienţe sau handicap”. Aceste semne trebuie să fie în conformitate cu anexa N clauzele N.2 şi N.4.

Rampe

O rampă de acces, manuală sau semiautomată, ce urmează să fie operată de un membru al personalului, trebuie pusă la dispoziţie fie pe peronul staţiei, fie la bord.

Rampa trebuie să îndeplinească cerinţele clauzei 4.1.2.21.2.

Ascensoare cu platformă

Dacă este utilizat un lift cu platformă, acesta trebuie să îndeplinească cerinţele clauzei 4.1.2.21.2.

4.1.2.21.2.   Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate

Dacă dispozitivele de ajutor la urcare sunt situate în staţii, acestea trebuie să fie adecvate pentru un scaun cu rotile cu caracteristicile descrise în anexa M:

Dispozitivele de ajutor la urcare trebuie să suporte o greutate de cel puţin 300 kg în centrul dispozitivului, distribuită pe o suprafaţă de 660 mm pe 660 mm.

Dacă dispozitivul de ajutor la urcare funcţionează pe bază de curent electric, acesta trebuie să aibă integrată o metodă de siguranţă pentru operare manuală în cazul unei pene de curent.

Rampe

Suprafaţa rampei trebuie să fie antiderapantă şi trebuie să aibă o lăţime liberă de cel puţin 760 mm.

Rampele trebuie să aibă marginile ridicate pe ambele părţi pentru a evita alunecarea roţilor.

Soclurile la ambele capete trebuie să fie teşite şi cu o înălţime de cel mult 20 mm. Trebuie să dispună de benzi de avertizare contrastante.

Rampa trebuie să aibă o înclinaţie de cel mult 10,2 grade (18 %).

Dacă este utilizată la urcare sau coborâre, rampa trebuie asigurată astfel încât să nu se deplaseze la încărcare şi descărcare.

Trebuie asigurată o metodă de depozitare sigură pentru a se asigura că rampele, inclusiv rampele escamotabile, nu constituie un obstacol pentru pasageri în cazul depozitării.

Ascensoare cu platformă

În cazul utilizării unui ascensor cu platformă, acesta trebuie să se conformeze următoarelor cerinţe:

Suprafaţa platformei trebuie să fie antiderapantă. La nivelul suprafeţei, platforma ascensorului trebuie să aibă o lăţime liberă de cel puţin 720 mm.

Proiectarea ascensorului trebuie să asigure faptul că vehiculul nu poate fi mişcat când ascensorul nu este pliat.

În cazul în care este prevăzut un buton de desfăşurare, coborâre la nivelul solului, ridicare şi pliere, la fiecare apăsare a acestuia operatorul trebuie să exercite o presiune manuală continuă şi nu trebuie să permită o secvenţiere necorespunzătoare atunci când pe platforma ascensorului se află o persoană.

Ascensorul trebuie să aibă integrată o metodă de siguranţă pentru amplasarea, coborârea la nivelul solului cu un pasager şi ridicarea şi plierea ascensorului gol în cazul unei pene de curent.

Nicio parte a platformei ascensorului nu trebuie să se deplaseze cu mai mult de 150 mm/secundă pe durata coborârii şi ridicării ascensorului în care se află o persoană şi nu trebuie să depăşească 300 mm/secundă pe durata desfăşurării sau plierii (cu excepţia cazului în care ascensorul este desfăşurat sau pliat manual). Acceleraţia maximă a platformei pe orizontală sau verticală atunci când este ocupată trebuie să fie de 0,3 g.

Platforma ascensorului trebuie prevăzută cu bariere de protecţie pentru a preveni rostogolirea scaunului cu rotile de pe platformă pe durata utilizării acesteia.

O barieră de protecţie mobilă sau o caracteristică de proiectare proprie trebuie să împiedice căderea unui scaun cu rotile de pe marginea platformei până când ascensorul ajunge în cea mai înaltă poziţie a sa.

Platforma care se extinde dincolo de vehicul în poziţia ridicat trebuie prevăzută pe părţile laterale cu o barieră de protecţie înaltă de cel puţin 25 mm. Aceste bariere nu trebuie să constituie un obstacol la intrarea sau ieşirea de pe culoar.

Bariera de pe margine (barieră exterioară) care funcţionează ca rampă de încărcare atunci când ascensorul se află la nivelul solului, trebuie să fie corespunzătoare atunci când este ridicată sau închisă, ori trebuie prevăzut un sistem suplimentar pentru a împiedica suprapunerea sau trecerea unui scaun cu rotile electric peste aceasta.

Ascensorul trebuie să permită orientarea scaunului cu rotile atât spre interior, cât şi spre exterior.

Trebuie prevăzut un sistem sigur de pliere care să asigure faptul că ascensorul pliat nu reprezintă un obstacol pentru scaunul cu rotile al unui pasager sau pentru dispozitivul de ajutor la deplasare sau nu constituie un pericol pentru pasageri.

4.1.2.22.   Trecerea la nivel cu calea ferată în staţii

În cazul în care pasagerii pot utiliza trecerile la nivel cu calea ferată în conformitate cu normele naţionale iar acestea trebuie să fie lipsite de obstacole, toate categoriile de PMR trebuie să poată avea acces la ele.

Trecerile la nivel cu calea ferată vor fi proiectate astfel încât să nu existe nici o posibilitate, aşa cum este definit în anexa M, ca roata unui scaun cu rotile, indiferent de dimensiunea acesteia, să se blocheze între suprafaţa de trecere şi şină.

Trebuie prevăzute marcaje vizuale şi tactile pentru identificarea limitelor suprafeţei de trecere.

4.1.3.   Specificaţii funcţionale şi tehnice ale interfeţelor

Datorită faptului că în prezent nu există STI-uri feroviare convenţionale pentru materialul rulant destinat pasagerilor şi pentru infrastructură, această secţiune rămâne un subiect deschis.

Nu există o interfaţă cu subsistemul control – comandă şi semnalizare.

Interfeţele cu subsistemul operare sunt descrise în secţiunea 4.1.4 „Norme de exploatare”.

4.1.4.   Norme de exploatare

Următoarele norme de exploatare nu fac parte din evaluarea infrastructurii.

STI nu specifică norme de exploatare pentru evacuare în caz de situaţii de urgenţă, ci numai cerinţele tehnice relevante. Scopul cerinţelor tehnice pentru infrastructură este de a facilita evacuarea tuturor, inclusiv a PMR.

Având în vedere cerinţele esenţiale din secţiunea 3, normele de exploatare a subsistemului infrastructură în conformitate cu domeniul tehnic de aplicare definit în clauza 1.1, din prezenta STI, sunt după cum urmează:

| — | Generalităţi

  Administratorul de infrastructură sau şeful de gară trebuie să aibă o politică scrisă care să asigure faptul că toate categoriile de PMR pot avea acces la infrastructura pentru pasageri în orice moment operaţional în conformitate cu cerinţele tehnice din prezenta STI. În plus, politica trebuie să fie compatibilă cu politica oricărei întreprinderi feroviare care poate dori să utilizeze serviciile, (a se vedea secţiunea 4.2.4), dacă este cazul. Politica trebuie pusă în aplicare prin furnizarea de informaţii corespunzătoare personalului, prin proceduri şi formare. Politica de infrastructură trebuie să includă, însă fără a se limita la, normele de exploatare pentru următoarele situaţii: |
| --- | --- |

—

Generalităţi

Generalităţi

Administratorul de infrastructură sau şeful de gară trebuie să aibă o politică scrisă care să asigure faptul că toate categoriile de PMR pot avea acces la infrastructura pentru pasageri în orice moment operaţional în conformitate cu cerinţele tehnice din prezenta STI. În plus, politica trebuie să fie compatibilă cu politica oricărei întreprinderi feroviare care poate dori să utilizeze serviciile, (a se vedea secţiunea 4.2.4), dacă este cazul. Politica trebuie pusă în aplicare prin furnizarea de informaţii corespunzătoare personalului, prin proceduri şi formare. Politica de infrastructură trebuie să includă, însă fără a se limita la, normele de exploatare pentru următoarele situaţii:

| — | Trasee lipsite de obstacole

  În cazul în care o staţie nouă, reînnoită sau modernizată cu un flux mediu zilnic de 1 000 de pasageri sau mai puţin, combinat atât la îmbarcare, cât şi la debarcare, calculat pe o perioadă de 12 luni, nu îndeplineşte cerinţele privind aspectele legate de ascensor şi/sau rampă din cadrul cerinţelor pentru traseul lipsit de obstacole în conformitate cu clauza 4.1.2.3.1, trebuie puse în aplicare normele naţionale pentru organizarea transportului de pasageri în scaunul cu rotile cu un mijloc accesibil între această staţie neaccesibilă şi următoarea staţie accesibilă de pe acelaşi traseu. |
| --- | --- |

—

Trasee lipsite de obstacole

Trasee lipsite de obstacole

În cazul în care o staţie nouă, reînnoită sau modernizată cu un flux mediu zilnic de 1 000 de pasageri sau mai puţin, combinat atât la îmbarcare, cât şi la debarcare, calculat pe o perioadă de 12 luni, nu îndeplineşte cerinţele privind aspectele legate de ascensor şi/sau rampă din cadrul cerinţelor pentru traseul lipsit de obstacole în conformitate cu clauza 4.1.2.3.1, trebuie puse în aplicare normele naţionale pentru organizarea transportului de pasageri în scaunul cu rotile cu un mijloc accesibil între această staţie neaccesibilă şi următoarea staţie accesibilă de pe acelaşi traseu.

cu un flux mediu zilnic de 1 000 de pasageri sau mai puţin, combinat atât la îmbarcare, cât şi la debarcare, calculat pe o perioadă de 12 luni,

| — | Accesul la staţie

  Normele de exploatare trebuie să asigure faptul că informaţiile privind nivelul de accesibilitate al tuturor staţiilor sunt liber disponibile. |
| --- | --- |

—

Accesul la staţie

Accesul la staţie

Normele de exploatare trebuie să asigure faptul că informaţiile privind nivelul de accesibilitate al tuturor staţiilor sunt liber disponibile.

| — | Staţii fără personal permanent – emiterea biletelor pentru pasagerii cu deficienţe de vedere

  Trebuie redactate şi puse în aplicare normele de exploatare privind staţiile fără personal permanent care se bazează pe distribuitoarele automate de bilete pentru emiterea de bilete (a se vedea secţiunea 4.1.2.9). În astfel de situaţii, trebuie să fie întotdeauna disponibil un mijloc alternativ de emitere a biletelor, accesibil pasagerilor cu deficienţe de vedere. (De exemplu, posibilitatea de cumpărare a biletelor fie la bordul trenului, fie la destinaţie). |
| --- | --- |

—

Staţii fără personal permanent – emiterea biletelor pentru pasagerii cu deficienţe de vedere

Staţii fără personal permanent – emiterea biletelor pentru pasagerii cu deficienţe de vedere

Trebuie redactate şi puse în aplicare normele de exploatare privind staţiile fără personal permanent care se bazează pe distribuitoarele automate de bilete pentru emiterea de bilete (a se vedea secţiunea 4.1.2.9). În astfel de situaţii, trebuie să fie întotdeauna disponibil un mijloc alternativ de emitere a biletelor, accesibil pasagerilor cu deficienţe de vedere. (De exemplu, posibilitatea de cumpărare a biletelor fie la bordul trenului, fie la destinaţie).

| — | Controlul biletelor – turnichete

  În cazul utilizării turnichetelor pentru controlul biletelor, trebuie puse în aplicare normele de exploatare, conform cărora PMR li se oferă, în paralel, acces prin aceste puncte de control. Acest acces pentru PMR trebuie să fie disponibil persoanelor în scaunul cu rotile, cărucioarelor pentru copii, bagajelor voluminoase etc. şi trebuie să poată fi controlat de către personal sau poate fi automat. |
| --- | --- |

—

Controlul biletelor – turnichete

Controlul biletelor – turnichete

În cazul utilizării turnichetelor pentru controlul biletelor, trebuie puse în aplicare normele de exploatare, conform cărora PMR li se oferă, în paralel, acces prin aceste puncte de control. Acest acces pentru PMR trebuie să fie disponibil persoanelor în scaunul cu rotile, cărucioarelor pentru copii, bagajelor voluminoase etc. şi trebuie să poată fi controlat de către personal sau poate fi automat.

| — | Informaţii vizuale şi sonore – obţinerea coerenţei

  Trebuie puse în aplicare normele de exploatare privind asigurarea coerenţei între informaţiile esenţiale vizuale şi cele sonore (a se vedea secţiunea 4.1.2.12). Anunţurile personalului trebuie să respecte procedurile standard de obţinere a unei coerenţe depline între informaţiile esenţiale. |
| --- | --- |

—

Informaţii vizuale şi sonore – obţinerea coerenţei

Informaţii vizuale şi sonore – obţinerea coerenţei

Trebuie puse în aplicare normele de exploatare privind asigurarea coerenţei între informaţiile esenţiale vizuale şi cele sonore (a se vedea secţiunea 4.1.2.12). Anunţurile personalului trebuie să respecte procedurile standard de obţinere a unei coerenţe depline între informaţiile esenţiale.

| — | Sistem de informare verbală a pasagerilor la cerere

  În cazul în care în incinta unei staţii nu sunt furnizate informaţii esenţiale sonore prin intermediul unui sistem de sonorizare (a se vedea 4.1.2.12), trebuie puse în aplicare normele de exploatare privind asigurarea unui sistem de informare alternativ, prin care pasagerii să poată avea acces pe cale acustică la aceleaşi informaţii din staţie (ex. un serviciu de informare prin telefon asigurat de către personal sau automat). |
| --- | --- |

—

Sistem de informare verbală a pasagerilor la cerere

Sistem de informare verbală a pasagerilor la cerere

În cazul în care în incinta unei staţii nu sunt furnizate informaţii esenţiale sonore prin intermediul unui sistem de sonorizare (a se vedea 4.1.2.12), trebuie puse în aplicare normele de exploatare privind asigurarea unui sistem de informare alternativ, prin care pasagerii să poată avea acces pe cale acustică la aceleaşi informaţii din staţie (ex. un serviciu de informare prin telefon asigurat de către personal sau automat).

| — | Peron – zona operaţională destinată dispozitivelor de ajutor la urcare pentru scaune cu rotile

  Întreprinderea feroviară şi administratorul de infrastructură sau şeful de gară trebuie să definească împreună zona de peron în care poate fi utilizat dispozitivul şi trebuie să demonstreze valabilitatea acestuia. Această zonă trebuie să fie compatibilă cu peroanele existente la care trenul poate opri.
  O consecinţă a celor menţionate anterior este faptul că punctul de oprire a trenului trebuie, în unele cazuri, să fie modificat pentru îndeplinirea acestei cerinţe.
  Trebuie puse în aplicare normele de exploatare privind luarea în considerare a variaţiilor în compunerea trenurilor (a se vedea secţiunea 4.1.2.19), astfel încât punctul de oprire a trenurilor să poată fi stabilit în funcţie de zonele operaţionale destinate dispozitivelor de ajutor la urcare.
  Pentru fiecare dispozitiv de ajutor la urcare, trebuie prevăzut pe peron un spaţiu liber de 1 500 mm de la marginea acestuia (a se vedea 4.1.2.19). |
| --- | --- |

—

Peron – zona operaţională destinată dispozitivelor de ajutor la urcare pentru scaune cu rotile

Peron – zona operaţională destinată dispozitivelor de ajutor la urcare pentru scaune cu rotile

Întreprinderea feroviară şi administratorul de infrastructură sau şeful de gară trebuie să definească împreună zona de peron în care poate fi utilizat dispozitivul şi trebuie să demonstreze valabilitatea acestuia. Această zonă trebuie să fie compatibilă cu peroanele existente la care trenul poate opri.

O consecinţă a celor menţionate anterior este faptul că punctul de oprire a trenului trebuie, în unele cazuri, să fie modificat pentru îndeplinirea acestei cerinţe.

Trebuie puse în aplicare normele de exploatare privind luarea în considerare a variaţiilor în compunerea trenurilor (a se vedea secţiunea 4.1.2.19), astfel încât punctul de oprire a trenurilor să poată fi stabilit în funcţie de zonele operaţionale destinate dispozitivelor de ajutor la urcare.

Pentru fiecare dispozitiv de ajutor la urcare, trebuie prevăzut pe peron un spaţiu liber de 1 500 mm de la marginea acestuia (a se vedea 4.1.2.19).

| — | Siguranţa dispozitivelor de ajutor la urcare pentru scaunele cu rotile manuale şi electrice

  Trebuie puse în aplicare normele de exploatare privind utilizarea dispozitivelor de ajutor la urcare de către personalul staţiei (a se vedea secţiunea 4.1.2.21.1 & 2).
  Trebuie pusă în aplicare o normă de exploatare privind utilizarea de către personal a barei de protecţie mobile, montată la ascensoarele pentru scaune cu rotile (a se vedea secţiunea 4.1.2.21.2).
  Trebuie puse în aplicare normele de exploatare privind asigurarea capacităţii personalului de a utiliza în siguranţă rampele de urcare în conformitate cu desfăşurarea, fixarea, ridicarea, coborârea şi plierea acestora (a se vedea secţiunea 4.1.2.21.2). |
| --- | --- |

—

Siguranţa dispozitivelor de ajutor la urcare pentru scaunele cu rotile manuale şi electrice

Siguranţa dispozitivelor de ajutor la urcare pentru scaunele cu rotile manuale şi electrice

Trebuie puse în aplicare normele de exploatare privind utilizarea dispozitivelor de ajutor la urcare de către personalul staţiei (a se vedea secţiunea 4.1.2.21.1 & 2).

Trebuie pusă în aplicare o normă de exploatare privind utilizarea de către personal a barei de protecţie mobile, montată la ascensoarele pentru scaune cu rotile (a se vedea secţiunea 4.1.2.21.2).

Trebuie puse în aplicare normele de exploatare privind asigurarea capacităţii personalului de a utiliza în siguranţă rampele de urcare în conformitate cu desfăşurarea, fixarea, ridicarea, coborârea şi plierea acestora (a se vedea secţiunea 4.1.2.21.2).

| — | Asistenţa acordată persoanelor în scaun cu rotile

  Trebuie puse în aplicare normele de exploatare privind asigurarea conştientizării personalului asupra faptului că persoanele în scaunul cu rotile pot avea nevoie de asistenţă la urcarea şi coborârea din tren şi că trebuie să ofere această asistenţă, dacă este necesar.
  Este posibil să fie necesar ca persoanele în scaunul cu rotile să rezerve în avans acest ajutor pentru a se asigura de disponibilitatea personalului calificat. |
| --- | --- |

—

Asistenţa acordată persoanelor în scaun cu rotile

Asistenţa acordată persoanelor în scaun cu rotile

Trebuie puse în aplicare normele de exploatare privind asigurarea conştientizării personalului asupra faptului că persoanele în scaunul cu rotile pot avea nevoie de asistenţă la urcarea şi coborârea din tren şi că trebuie să ofere această asistenţă, dacă este necesar.

Este posibil să fie necesar ca persoanele în scaunul cu rotile să rezerve în avans acest ajutor pentru a se asigura de disponibilitatea personalului calificat.

| — | Trecere la nivel cu calea ferată supravegheată

  În cazul în care normele naţionale permit treceri la nivel cu calea ferată supravegheate, trebuie puse în aplicare normele de exploatare privind asigurarea acordării de asistenţă corespunzătoare pentru PMR de către personalul din punctele de trecere la nivel cu calea ferată supravegheate, inclusiv indicaţii privind momentul în care se poate traversa calea ferată în siguranţă. |
| --- | --- |

—

Trecere la nivel cu calea ferată supravegheată

Trecere la nivel cu calea ferată supravegheată

În cazul în care normele naţionale permit treceri la nivel cu calea ferată supravegheate, trebuie puse în aplicare normele de exploatare privind asigurarea acordării de asistenţă corespunzătoare pentru PMR de către personalul din punctele de trecere la nivel cu calea ferată supravegheate, inclusiv indicaţii privind momentul în care se poate traversa calea ferată în siguranţă.

4.1.5.   Norme de întreţinere

Având în vedere cerinţele esenţiale din secţiunea 3, normele de întreţinere a subsistemului infrastructură în conformitate cu domeniul tehnic de aplicare definit în clauza 1.1 din prezenta STI, sunt după cum urmează:

Administratorul de infrastructură sau şeful de gară trebuie să aibă proceduri care să includă oferirea de asistenţă alternativă pentru PMR pe durata întreţinerii, înlocuirii sau reparării serviciilor destinate utilizării PMR.

4.1.6.   Calificări profesionale

Calificările profesionale ale personalului necesar operării subsistemului infrastructură în conformitate cu domeniul tehnic de aplicare definit în clauza 1.1 şi în conformitate cu clauza 4.1.4 în care este furnizată lista normelor de exploatare, din prezenta STI, sunt după cum urmează:

Formarea profesională a personalului care îndeplineşte sarcinile de însoţire a trenurilor, prestare a serviciilor destinate pasagerilor dintr-o staţie şi de vânzare a biletelor trebuie să includă subiectul privind conştientizarea aspectelor legate de handicap şi egalitate, inclusiv nevoile specifice ale fiecărei categorii de PMR.

Formarea profesională a inginerilor şi directorilor responsabili de întreţinerea şi exploatarea infrastructurii trebuie să includă subiectul privind conştientizarea aspectelor legate de handicap şi egalitatea, inclusiv nevoile specifice ale fiecărei categorii de PMR.

4.1.7.   Condiţii de igienă şi siguranţă

Nu există cerinţe specifice în domeniul de aplicare a prezentei STI privind condiţiile de igienă şi siguranţă ale personalului necesar pentru exploatarea subsistemului infrastructură şi nici pentru punerea în aplicare a STI.

4.1.8.   Registrul de infrastructură

Cerinţele pentru registrul de infrastructură privind prezenta STI sunt după cum urmează:

| — | Domeniul geografic de aplicare definit în clauza 1.2; |
| --- | --- |

—

Domeniul geografic de aplicare definit în clauza 1.2;

| — | În cadrul domeniului geografic de aplicare definit, sunt enumerate staţiile care fac obiectul prezentei STI; |
| --- | --- |

—

În cadrul domeniului geografic de aplicare definit, sunt enumerate staţiile care fac obiectul prezentei STI;

| — | Pentru fiecare staţie identificată, sunt enumerate peroanele din respectiva staţie care intră în domeniul de aplicare a prezentei STI. |
| --- | --- |

—

Pentru fiecare staţie identificată, sunt enumerate peroanele din respectiva staţie care intră în domeniul de aplicare a prezentei STI.

Pentru fiecare staţie identificată, inclusiv toate peroanele care intră în domeniul de aplicare a prezentei STI, următoarele caracteristici sunt enumerate şi descrise în ceea ce priveşte clauzele relevante din STI, după cum urmează:

| — | spaţii de parcare în conformitate cu clauza 4.1.2.2; |
| --- | --- |

—

spaţii de parcare în conformitate cu clauza 4.1.2.2;

| — | traseu(e) lipsit(e) de obstacole în conformitate cu clauza 4.1.2.3; |
| --- | --- |

—

traseu(e) lipsit(e) de obstacole în conformitate cu clauza 4.1.2.3;

| — | trasee cu marcaje tactile, dacă este cazul, în conformitate cu clauza 4.1.2.3.2; |
| --- | --- |

—

trasee cu marcaje tactile, dacă este cazul, în conformitate cu clauza 4.1.2.3.2;

| — | toalete, inclusiv cele accesibile persoanelor în scaun cu rotile, în conformitate cu clauza 4.1.2.7; |
| --- | --- |

—

toalete, inclusiv cele accesibile persoanelor în scaun cu rotile, în conformitate cu clauza 4.1.2.7;

| — | emiterea biletelor, birouri de informaţii şi puncte de asistenţă clienţi în conformitate cu clauza 4.1.2.9; |
| --- | --- |

—

emiterea biletelor, birouri de informaţii şi puncte de asistenţă clienţi în conformitate cu clauza 4.1.2.9;

| — | sisteme de informaţii vizuale în conformitate cu clauza 4.1.2.11; |
| --- | --- |

—

sisteme de informaţii vizuale în conformitate cu clauza 4.1.2.11;

| — | rampe, scări rulante, ascensoare sau benzi rulante în conformitate cu clauza 4.1.2.17; |
| --- | --- |

—

rampe, scări rulante, ascensoare sau benzi rulante în conformitate cu clauza 4.1.2.17;

| — | înălţimea, spaţiul liber, lăţimea şi lungimea fiecărui peron în conformitate cu clauzele 4.1.2.18 şi 4.1.2.19; |
| --- | --- |

—

înălţimea, spaţiul liber, lăţimea şi lungimea fiecărui peron în conformitate cu clauzele 4.1.2.18 şi 4.1.2.19;

| — | dispozitive de ajutor la urcare şi descrierea acestora, dacă este cazul, în conformitate cu clauza 4.1.2.21; |
| --- | --- |

—

dispozitive de ajutor la urcare şi descrierea acestora, dacă este cazul, în conformitate cu clauza 4.1.2.21;

| — | treceri la nivel cu calea ferată, dacă acestea sunt disponibile pentru utilizare de către PMR în conformitate cu clauza 4.1.2.22. |
| --- | --- |

—

treceri la nivel cu calea ferată, dacă acestea sunt disponibile pentru utilizare de către PMR în conformitate cu clauza 4.1.2.22.

În cazul în care s-au aplicat normele naţionale pentru stabilirea conformităţii cu prezenta STI, normele şi clauzele relevante trebuie stabilite pe baza articolului relevant din registru.

4.2.   Subsistemul material rulant

4.2.1.   Introducere

Sistemul feroviar transeuropean convenţional care intră sub incidenţa Directivei 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE şi din care face parte subsistemul, este un sistem integrat a cărui coerenţă este verificată. Această coerenţă este verificată în special cu privire la specificaţiile fiecărui subsistem, interfeţele acestuia în raport cu sistemul în care este integrat, precum şi cu normele de exploatare şi întreţinere.

Specificaţiile funcţionale şi tehnice ale subsistemului şi interfeţele sale, descrise în secţiunea 4.2.2, nu impun utilizarea de tehnologii sau soluţii tehnice speciale, cu excepţia cazului în care acest lucru este strict necesar pentru interoperabilitatea reţelei feroviare transeuropene convenţionale. Însă este posibil ca soluţiile inovatoare de interoperabilitate să necesite specificaţii noi şi/sau metode noi de evaluare. Pentru a permite inovaţia tehnologică, aceste specificaţii şi metode de evaluare trebuie elaborate prin procesul descris în secţiunile 6.1.4 şi 6.2.4.

Luând în considerare toate cerinţele esenţiale aplicabile, subsistemul material rulant este caracterizat după cum urmează:

4.2.2.   Specificaţii funcţionale şi tehnice

4.2.2.1.   Generalităţi

Având în vedere cerinţele esenţiale din secţiunea 3, specificaţiile funcţionale şi tehnice ale subsistemului material rulant privind accesibilitatea pentru persoanele cu mobilitate redusă sunt ordonate după cum urmează:

| — | Scaune |
| --- | --- |

—

Scaune

| — | Spaţii pentru scaune cu rotile |
| --- | --- |

—

Spaţii pentru scaune cu rotile

| — | Uşi |
| --- | --- |

—

Uşi

| — | Iluminat |
| --- | --- |

—

Iluminat

| — | Toalete |
| --- | --- |

—

Toalete

| — | Culoare de trecere |
| --- | --- |

—

Culoare de trecere

| — | Informaţii clienţi |
| --- | --- |

—

Informaţii clienţi

| — | Diferenţe de nivel |
| --- | --- |

—

Diferenţe de nivel

| — | Bare de mână |
| --- | --- |

—

Bare de mână

| — | Cuşetă cu acces pentru scaune cu rotile |
| --- | --- |

—

Cuşetă cu acces pentru scaune cu rotile

| — | Poziţia scării pentru accesul şi ieşirea vehiculelor |
| --- | --- |

—

Poziţia scării pentru accesul şi ieşirea vehiculelor

Pentru fiecare parametru de bază, există o clauză generală care introduce următoarele clauze.

Aceste clauze descriu condiţiile care trebuie îndeplinite pentru a se conforma cerinţelor introduse în clauza generală.

4.2.2.2.   Scaune

4.2.2.2.1.   Generalităţi

Toate spătarele scaunelor din lateralul culoarului trebuie prevăzute cu mânere sau bare de mână verticale sau alte articole ce pot fi utilizate pentru păstrarea echilibrului la deplasarea pe culoar, cu excepţia cazului în care scaunul atinge spătarul altui scaun orientat în sens opus, prevăzut cu un mâner sau cu excepţia cazului în care atinge un perete despărţitor.

Mânerele sau alte articole ce pot fi utilizate la păstrarea echilibrului trebuie poziţionate la o înălţime între 800 m – 1 200 mm deasupra solului, nu trebuie să se extindă în culoarele de trecere şi trebuie să contrasteze cu scaunul.

În zonele de stat jos prevăzute cu scaune longitudinale fixe, barele de mână trebuie utilizate pentru păstrarea echilibrului. Aceste bare de mână trebuie să fie la o distanţă maximă de 2 000 mm una faţă de cealaltă, trebuie poziţionate la o înălţime între 800 m – 1 200 mm deasupra solului şi trebuie să contrasteze cu interiorul vehiculului.

Mânerele sau alte articole nu trebuie să aibă capete ascuţite.

4.2.2.2.2.   Locuri prioritare

4.2.2.2.2.1.   Generalităţi

Nu mai puţin de 10 procente din scaune pe garnitură fixă de vagoane sau pe fiecare vehicul şi pe clasă trebuie să fie desemnate ca fiind locuri prioritare destinate utilizării de către PMR.

Locurile prioritare şi vehiculele în care acestea sunt prevăzute trebuie identificate prin semne în conformitate cu anexa N clauzele N.3 şi N.8 şi trebuie să se menţioneze faptul că ceilalţi pasageri trebuie să pună aceste scaune la dispoziţia celor eligibili să le utilizeze.

Locurile prioritare trebuie amplasate în sala de aşteptare în imediata apropiere a uşilor exterioare.

Dacă scaunele sunt prevăzute cu braţe, locurile prioritare trebuie prevăzute cu braţe mobile; acest lucru exclude braţele amplasate de-a lungul vehiculului. Braţul mobil trebuie să se mişte într-o poziţie în linie cu perna spătarului pentru a permite accesul nerestricţionat la scaun sau la orice scaune prioritare adiacente.

Scaunele prioritare nu trebuie să fie strapontine.

Fiecare scaun prioritar şi spaţiu disponibil utilizatorului trebuie să fie conforme cu schemele din figurile 1 – 4.

Întreaga suprafaţă utilă de stat jos a locurilor prioritare trebuie să aibă o lăţime de cel puţin 450 mm (a se vedea figura 1).

Image

Partea superioară a fiecărei perne de scaun prioritar trebuie să fie între 430 – 500 mm deasupra nivelului solului la marginea frontală a scaunului. Înălţimea liberă deasupra fiecărui scaun trebuie să fie de cel puţin 1 680 mm de la nivelul solului (a se vedea figura 2), cu excepţia trenurilor cu etaj care sunt prevăzute cu plase de bagaje deasupra scaunelor. În acest caz, se permite o înălţime liberă redusă de 1 520 mm pentru locurile prioritare amplasate sub plasele de bagaje, cu condiţia ca cel puţin 50 % din locurile prioritare să păstreze o înălţime liberă de 1 680 mm.

Notă: În următoarele figuri 2 – 4, imaginile din profil sunt luate prin linia centrală a scaunului.

Image

Image

Image

În cazul dotării cu scaune cu spătar rabatabil, dimensiunile trebuie măsurate când scaunele se află în poziţie complet verticală.

4.2.2.2.2.2.   Scaune unidirecţionale

Dacă sunt prevăzute scaune unidirecţionale, spaţiul liber din faţa fiecărui scaun trebuie să fie în conformitate cu figura 2.

În conformitate cu figurile 1 – 4, distanţa dintre suprafaţa frontală a spătarului şi planul vertical în partea cea mai din spate a scaunului din faţă trebuie să fie de cel puţin 680 mm, având în vedere faptul că înclinarea necesară a scaunului trebuie măsurată la 70 mm de la centrul scaunului în sus, în locul de îmbinare a pernei cu spătarul. De asemenea, trebuie să existe un spaţiu liber între marginea frontală a pernei scaunului şi acelaşi plan vertical pentru scaunul din faţă de cel puţin 230 mm.

4.2.2.2.2.3.   Dispunerea scaunelor faţă în faţă

Dacă locurile prioritare sunt dispuse faţă în faţă, distanţa dintre marginile frontale ale pernelor scaunelor trebuie să fie de cel puţin 600 mm (a se vedea figura 4).

Dacă între locurile prioritare aşezate faţă în faţă este prevăzută o masă, între marginea frontală a pernei scaunului şi marginea din dreapta a mesei trebuie să existe o distanţă liberă minimă pe orizontală de cel puţin 230 mm (a se vedea figura 3).

4.2.2.3.   Spaţii pentru scaune cu rotile

În funcţie de lungimea trenului, exclusiv locomotiva sau motorul de angrenare, în trenul respectiv trebuie să existe cel puţin numărul de spaţii pentru scaune cu rotile indicat în următorul tabel:

| Lungimea trenului | Număr spaţii pentru scaune cu rotile pe tren |
| --- | --- |
| Mai mică de 205 metri | 2 spaţii pentru scaune cu rotile |
| 205 – 300 metri | 3 spaţii pentru scaune cu rotile |
| Mai mare de 300 metri | 4 spaţii pentru scaune cu rotile |

Lungimea trenului

Număr spaţii pentru scaune cu rotile pe tren

Mai mică de 205 metri

2 spaţii pentru scaune cu rotile

205 – 300 metri

3 spaţii pentru scaune cu rotile

Mai mare de 300 metri

4 spaţii pentru scaune cu rotile

Pentru asigurarea echilibrului, spaţiul pentru scaune cu rotile trebuie proiectat pentru scaunul cu rotile ce va fi poziţionat fie cu faţa, fie cu spatele în sensul de mers.

Spaţiul pentru scaune cu rotile, pentru o singură persoană în scaun cu rotile, trebuie să fie adecvat pentru un scaun cu rotile cu următoarele caracteristici:

Dacă dispozitivele de sprijin la urcare sunt situate în staţii, acestea trebuie să fie adecvate pentru un scaun cu rotile cu caracteristicile descrise în anexa M:

Nu trebuie să existe nici o altă obstrucţionare a spaţiului desemnat între pardoseala şi tavanul vehiculului cu excepţia unei plase de bagaje suspendate, o bară de mână orizontală prinsă de perete sau tavanul vehiculului, ori o masă în conformitate cu cerinţele clauzei 4.2.2.10.

Distanţa minimă în planul longitudinal dintre spaţiul pentru scaune cu rotile şi o suprafaţă frontală 2 trebuie să fie în conformitate cu figura 5. Suprafaţa 1 poate fi un scaun rabatabil sau o strapontină ori un perete despărţitor.

Image

Dacă suprafaţa 2 este marginea frontală a pernei de scaun pentru pasager în cazul unei dispuneri faţă în faţă şi dacă acest scaun poate fi ocupat de un pasager, distanţa minimă nu trebuie să fie mai mică de 300 mm.

Dacă suprafaţa 2 este un spătar de scaun pentru pasageri în cazul unei dispuneri unidirecţionale sau un perete despărţitor ori un scaun rabatabil sau o strapontină în faţa spaţiului pentru scaune cu rotile, distanţa minimă nu trebuie să fie mai mică de 200 mm.

Image

Scaunele rabatabile sau strapontinele pot fi instalate în spaţiul pentru scaune cu rotile, însă, atunci când sunt pliate, nu trebuie să depăşească cerinţele dimensionale ale spaţiului pentru scaune cu rotile.

Trebuie să existe o structură sau alt accesoriu acceptabil cu o lăţime de 700 mm (aşa cum se arată în figura 6) la un capăt al spaţiului pentru scaune cu rotile. Înălţimea structurii sau a garniturii trebuie să poată împiedica un scaun cu rotile care a fost poziţionat cu spatele la structură sau garnitură să se răstoarne pe spate.

Cel puţin un scaun trebuie să fie disponibil fie lângă, fie cu faţa la spaţiile pentru scaune cu rotile pentru ca un alt pasager să călătorească cu persoana în scaunul cu rotile. Acest scaun trebuie să ofere acelaşi confort ca celelalte scaune şi poate să fie, de asemenea, situat în partea opusă culoarului de trecere.

Spaţiul pentru scaunul cu rotile trebuie prevăzut cu un dispozitiv de alarmă care, în caz de pericol, trebuie să permită unei persoane în scaunul cu rotile să informeze o persoană care poate lua măsuri corespunzătoare. Acesta trebuie amplasat la îndemâna unei persoane care stă într-un scaun cu rotile de referinţă.

După ce dispozitivul de alarmă a fost activat, trebuie prevăzută o indicaţie vizuală şi acustică a faptului că sistemul de alarmă funcţionează.

Dispozitivul de alarmă nu trebuie să fie poziţionat într-un loc îngust sau orice altă formă de protecţie care să împiedice operarea imediată cu ajutorul palmei.

Dispozitivul de alarmă trebuie poziţionat cât mai aproape de persoana în scaunul cu rotile.

Image

Un semn în conformitate cu anexa N clauzele N.3 şi N.4 trebuie amplasat în imediata apropiere sau în interiorul spaţiului pentru scaune cu rotile în scopul identificării spaţiului ca spaţiu pentru scaune cu rotile.

4.2.2.4.   Uşi

4.2.2.4.1.   Generalităţi

Pentru a încuia sau descuia o uşă acţionată manual şi destinată utilizării publicului, dispozitivul de comandă trebuie să poată fi operat cu palma prin exercitarea unei forţe de cel mult 20 newtoni.

Comenzile uşii, manuale sau butoane, trebuie să contrasteze cu suprafaţa pe care sunt montate.

Dacă pentru operarea uşilor sunt prevăzute butoane sau dispozitive de telecomandă, atunci fiecare buton sau dispozitiv trebuie să poată fi operat prin exercitarea unei forţe de cel mult 15 newtoni.

Dacă butoanele de deschidere şi închidere sunt prevăzute unul deasupra celuilalt, butonul de deschidere trebuie să fie întotdeauna butonul de sus.

4.2.2.4.2.   Uşi exterioare

4.2.2.4.2.1.   Cerinţele subsistemului

Uşile de acces spre exterior, automate sau semiautomate, trebuie prevăzute cu dispozitive care să detecteze prezenţa unui pasager, iar în cazul detectării unui pasager, uşile trebuie să se oprească automat şi să rămână deschise pe o perioadă limitată de timp.

Toate uşile de acces a pasagerilor în exterior trebuie să aibă o lăţime liberă utilă de 800 mm atunci când sunt deschise.

Uşile exterioare trebuie vopsite sau marcate pe exterior astfel încât să contrasteze cu partea laterală a caroseriei vehiculului.

Uşile desemnate de acces a scaunelor cu rotile în exterior trebuie să se afle cât mai aproape de spaţiile desemnate pentru scaune cu rotile.

Uşa ce va fi utilizată pentru accesul scaunelor cu rotile trebuie să fie în mod clar marcată cu un semn în conformitate cu anexa N clauzele N.3 şi N.4.

Din interiorul vehiculului, poziţia uşilor exterioare trebuie să fie în mod clar marcată, folosind contrastul pe pardoseala din apropierea uşii, în comparaţie cu restul pardoselii vehiculului.

La deschiderea unei uşi, trebuie emis un semnal sonor clar pentru persoanele din interiorul şi exteriorul trenului. Acest semnal de alertă trebuie să rămână activ timp de cel puţin cinci secunde cu excepţia cazului în care uşa este operată, în acest caz semnalul oprindu-se după 3 secunde. Această cerinţă nu este aplicabilă semnalelor sonore externe din trenurile de mare viteză de clasa 1 şi clasa 2.

Când o uşă cu deschidere automată sau cu telecomandă este operată de către mecanic sau alt membru al personalului de bord, semnalul de alertă trebuie să rămână activ timp de cel puţin trei secunde din momentul în care uşa începe să se deschidă.

Când o uşă cu închidere automată sau cu telecomandă este operată, persoanele din interiorul şi exteriorul trenului trebuie avertizate prin intermediul unei alarme sonore. Alarma trebuie să sune timp de cel puţin 2 secunde înainte ca uşa să înceapă să se închidă şi sunetul acesteia trebuie să fie diferit de cel folosit la închiderea uşii. Alarma trebuie să sune în continuare pe durata închiderii uşii.

Sursa sunetului trebuie amplasată lângă dispozitivul de comandă sau dacă acest dispozitiv nu există, în apropierea uşii.

Avertizări sonore pentru uşa pasagerului – uşă activată pentru deschidere

| — | Caracteristică






  — | sunete multiple continue sau în impulsuri lente (maxim 2 impulsuri pe secundă) din 2 sunete combinate. |
| --- | --- | --- |

—

Caracteristică

—

sunete multiple continue sau în impulsuri lente (maxim 2 impulsuri pe secundă) din 2 sunete combinate.

| — | Frecvenţe






  — | 3 000 Hz +/- 500 Hz
  şi: |
| --- | --- | --- |

—

Frecvenţe

—

3 000 Hz +/- 500 Hz

+

şi:

| — | 1 750 Hz +/- 500 Hz |
| --- | --- |

—

1 750 Hz +/- 500 Hz

+

| — | Nivel de presiune acustică
  70 dB LAeq, T
  +/- 2 în punctul central al vestibulului la o înălţime de 1,5 m deasupra nivelului solului. (T = durata totală a sunetului) |
| --- | --- |

—

Nivel de presiune acustică

70 dB LAeq, T
  +/- 2 în punctul central al vestibulului la o înălţime de 1,5 m deasupra nivelului solului. (T = durata totală a sunetului)

Aeq, T

+

Avertizări sonore pentru uşa pasagerului – avertizare de închidere a uşii

| — | Caracteristică






  — | un sunet în impulsuri rapide (6-10 impulsuri pe secundă) |
| --- | --- | --- |

—

Caracteristică

—

un sunet în impulsuri rapide (6-10 impulsuri pe secundă)

| — | Frecvenţă






  — | 1 900 Hz +/- 500 Hz |
| --- | --- | --- |

—

Frecvenţă

—

1 900 Hz +/- 500 Hz

+

| — | Nivel de presiune acustică
  70 dB LAeq, T
  +/-2 în afara vehiculului, la 1,5m depărtare de linia centrală a uşii la 1,5 m deasupra nivelului solului. Măsurare interioară când alarma este activă. (T = durata totală a sunetului) |
| --- | --- |

—

Nivel de presiune acustică

70 dB LAeq, T
  +/-2 în afara vehiculului, la 1,5m depărtare de linia centrală a uşii la 1,5 m deasupra nivelului solului. Măsurare interioară când alarma este activă. (T = durata totală a sunetului)

Aeq, T

+

Uşa trebuie activată de către personalul de bord sau în mod semiautomat (adică, prin apăsare pe buton de către un pasager).

Butonul trebuie amplasat fie lângă, fie pe canatul de uşă.

Butoanele pentru uşile exterioare, ce pot fi operate de pe peron, nu trebuie centrate la mai puţin de 800 mm şi la mai mult de 1 200 mm pe verticală de la nivelul peroanelor, pentru toate peroanele la care vor opri trenurile. Butoanele pentru uşile interioare nu trebuie centrate la mai puţin de 800 mm şi la mai mult de 1 200 mm pe verticală de la nivelul pardoselii vehiculului.

4.2.2.4.2.2.   Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate

Dacă pentru operarea uşilor sunt prevăzute butoane, atunci fiecare buton trebuie să aibă o indicaţie vizuală, pe sau lângă buton, atunci când este activat şi trebuie să poată fi operat prin exercitarea unei forţe de maximum 15 newtoni. Dacă uşa se închide prin telecomandă de către personalul de bord, indicaţia vizuală trebuie să rămână activă cel puţin 2 secunde înainte ca uşa să înceapă să se închidă.

Aceste butoane trebuie să poată fi identificate prin atingere (de exemplu, marcaje tactile) şi vor indica funcţionalitatea.

4.2.2.4.3.   Uşi interioare

4.2.2.4.3.1.   Cerinţele subsistemului

Uşile interioare semiautomate şi automate trebuie prevăzute cu dispozitive care să împiedice blocarea pasagerilor între uşi, în momentul operării acestora.

Dacă sunt prevăzute uşi interioare, acestea trebuie să îndeplinească cerinţele prezentei clauze.

Golurile de uşi puse la dispoziţie persoanelor în scaunul cu rotile trebuie să aibă o lăţime liberă utilă de cel puţin 800 mm.

Pentru a încuia sau descuia o uşa manuală destinată utilizării publicului, dispozitivul de comandă trebuie să poată fi operat cu palma prin exercitarea unei forţe de cel mult 20 newtoni.

Forţa necesară pentru a deschide şi a închide o uşă manuală nu trebuie să fie mai mare de 60 newtoni.

Butoanele pentru uşile interioare nu trebuie centrate la mai puţin de 800 mm şi la mai mult de 1 200 mm pe verticală de la nivelul pardoselii vehiculului.

Uşile automate de legătură consecutive şi între vehicule trebuie să funcţioneze fie sincron ca o pereche, fie a doua uşă trebuie să detecteze automat persoana care se îndreaptă spre ea şi să se deschidă.

Dacă mai mult de 75 % din suprafaţa uşii este confecţionată din material transparent, aceasta trebuie marcată cu cel puţin două benzi în relief cu semne, sigle, simboluri sau elemente decorative. Acestea trebuie să fie amplasate la o înălţime între 1 500 mm – 2 000 mm pentru banda superioară şi între 850 mm – 1 000 mm pentru banda inferioară, în contrast cu fundalul pe întreaga lăţime a uşii. Aceste benzi trebuie să aibă o înălţime de cel puţin 100 mm.

4.2.2.4.3.2.   Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate

Dacă pentru operarea uşilor sunt prevăzute butoane, atunci fiecare buton trebuie să se aprindă (sau spaţiul aferent trebuie iluminat) când este activat şi trebuie să poată fi utilizat prin exercitarea unei forţe de cel mult 15 newtoni.

Butonul trebuie poziţionat la cel puţin 800 mm şi cel mult 1 200 mm pe verticală deasupra nivelului solului.

Aceste butoane trebuie să poată fi identificate prin atingere (de exemplu, marcaje tactile) şi vor indica funcţionalitatea.

4.2.2.5.   Iluminat

Scările de acces în vehicul trebuie iluminate la o intensitate de cel puţin 75 Lux, măsurată pe 80 % din lăţimea scării cu un bec poziţionat în cadrul sau în imediata apropiere a acesteia.

4.2.2.6.   Toalete

4.2.2.6.1.   Generalităţi

Dacă în tren sunt prevăzute toalete, trebuie asigurat accesul la o toaletă universală din spaţiul pentru scaune cu rotile care trebuie să îndeplinească atât cerinţele pentru toaletele standard, cât şi cele pentru toaletele universale.

4.2.2.6.2.   Toaleta standard (cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate)

O toaletă standard nu este concepută pentru a fi accesibilă unei persoane în scaunul cu rotile.

Lăţimea utilă a uşii trebuie să fie de cel puţin 500 mm.

Orice clanţă de uşă, încuietoare sau dispozitiv de comandă a uşii din exteriorul sau interiorul compartimentului toaletei trebuie centrate la cel puţin 800 mm şi la cel mult 1 200 mm de la nivelul solului.

Un semnal vizual şi tactil (sau acustic) trebuie să indice când o uşă a fost încuiată.

Orice dispozitiv de comandă a uşii şi alte echipamente din interiorul compartimentului toaletei (cu excepţia meselor pentru schimbarea bebeluşilor) trebuie să poată fi operate prin exercitarea unei forţe de cel mult 20 newtoni.

Orice dispozitiv de comandă, inclusiv sistemul de canalizare, trebuie să aibă o culoare şi/sau un sunet care să contrasteze cu fundalul şi trebuie să poată fi identificat prin atingere.

Trebuie furnizate informaţii tactile clare şi precise despre utilizarea oricărui dispozitiv de comandă cu ajutorul pictogramelor.

O bară de mână fixă verticală şi/sau orizontală trebuie prevăzută lângă vasul de toaletă şi chiuvetă.

Barele de mână trebuie să fie rotunde în secţiune cu un diametru exterior de 30 mm – 40 mm şi trebuie să se afle la o distanţă liberă de 45 mm de orice suprafaţă adiacentă. Dacă o bară de mână este curbată, raza părţii interioare a curbei trebuie să aibă cel puţin 50 mm.

Scaunul şi capacul de toaletă şi barele de mână trebuie să aibă o culoare şi/sau o nuanţă care să contrasteze cu fundalul.

4.2.2.6.3.   Toaletă universală

O toaletă universală este o toaletă concepută pentru a fi utilizată de toţi pasagerii, inclusiv toate categoriile de PMR.

4.2.2.6.3.1.   Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate (toaleta universală)

Uşa de acces la toaletă trebuie să aibă o lăţime liberă utilă de cel puţin 800 mm.

Partea exterioară a uşii trebuie marcată cu un semn în conformitate cu anexa N clauzele N.3 şi N.4.

Orice clanţă de uşă, încuietoare sau dispozitiv de comandă a uşii din exteriorul sau interiorul compartimentului toaletei trebuie centrate la cel puţin 800 mm şi la cel mult 1 200 mm de la nivelul solului.

Un semnal vizual şi tactil (sau acustic) trebuie să indice când o uşă a fost încuiată.

Orice dispozitiv de comandă a uşii şi alte echipamente din interiorul compartimentului toaletei (cu excepţia meselor pentru schimbarea bebeluşilor) trebuie să poată fi operate prin exercitarea unei forţe de cel mult 20 newtoni.

În interiorul compartimentului toaletei trebuie să existe suficient spaţiu pentru ca un scaun cu rotile, astfel cum este definit în anexa M, să poată fi manevrat cât mai aproape de scaunul de toaletă, a se vedea figura 8a.

Image

În faţa scaunului de toaletă trebuie să existe un spaţiu liber de cel puţin 700 mm, aşa cum se arată în figura 8b.

Image

De fiecare parte a scaunului de toaletă trebuie prevăzută o bară de mână orizontală în conformitate cu cerinţele dimensionale din clauza menţionată anterior. Bara de mână de pe partea accesibilă scaunului cu rotile trebuie articulată astfel încât să se permită un transfer neobstrucţionat al persoanei în scaunul cu rotile pe şi de pe scaunul de toaletă, a se vedea figurile 9 şi 10.

Image

Image

Suprafaţa scaunului de toaletă, în poziţie coborât, trebuie să fie la o înălţime între 450 mm – 500 mm de la nivelul solului.

Toate instalaţiile (chiuvetă, distribuitor de săpun, oglindă, distribuitor de apă şi uscător) trebuie să fie uşor accesibile unei persoane în scaun cu rotile.

Compartimentul toaletei trebuie prevăzut cu cel puţin două dispozitive de alarmă care, în caz de urgenţă, trebuie să permită unei PMR să informeze o persoană care poate lua măsuri corespunzătoare. Un dispozitiv trebuie amplasat la cel mult 450 mm de la nivelul solului, distanţă măsurată pe verticală de la suprafaţa pardoselii la partea superioară a butonului. Celălalt dispozitiv trebuie amplasat la cel puţin 800 mm şi cel mult 1 200 mm de la nivelul solului, distanţă măsurată pe verticală la partea superioară a butonului.

Dispozitivul de alarmă inferior trebuie poziţionat astfel încât o persoană întinsă pe podea să poată ajunge la buton. Aceste două dispozitive trebuie amplasate pe suprafeţe verticale diferite ale compartimentului astfel încât să se poată ajunge la ele din mai multe poziţii.

Butonul de alarmă trebuie să se distingă de orice alt buton din toaletă şi să aibă o culoare diferită de celelalte dispozitive de comandă.

Un semn în conformitate cu anexa N clauzele N.3 şi N.7 trebuie amplasat în imediata apropiere a fiecărui dispozitiv de alarmă. Semnul trebuie să descrie funcţia şi acţiunile necesare şi trebuie să contrasteze cu fundalul şi să ofere informaţii tactile şi vizuale clare.

În toaletă trebuie să existe o indicaţie vizuală şi acustică a faptului că sistemul de alarmă a fost activat.

4.2.2.6.3.2.   Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate (schimbarea bebeluşilor)

Dacă nu sunt prevăzute camere rezervate copiilor, un dispozitiv care să permită schimbarea scutecelor bebeluşilor trebuie incorporat în toaleta universală. În poziţia coborât, dispozitivele pentru schimbarea bebeluşilor trebuie să se afle la o distanţă între 800 mm – 1 000 mm deasupra nivelului solului. Acestea trebuie să aibă cel puţin o lăţime de 500 mm şi o lungime de 700 mm.

Acestea trebuie proiectate astfel încât să se evite alunecarea accidentală a bebeluşului, nu trebuie să aibă margini ascuţite şi trebuie să poată suporta o greutate de cel puţin 80 kg.

Dacă masa pentru schimbarea bebeluşului iese din spaţiul accesibil al toaletei, aceasta trebuie să poată fi pliată, cu exercitarea unei forţe de cel mult 25 newtoni.

4.2.2.7.   Culoare de trecere

De la intrarea în vehicul, culoarul de trecere prin vehicul trebuie să aibă o lăţime de cel puţin 450 mm de la nivelul solului la o înălţime de 1 000 mm şi 550 mm de la o înălţime între 1 000 mm – 1 950 mm.

Lăţimea culoarului de trecere între vehiculele de legătură ale unei singure garnituri trebuie să se menţină la cel puţin 550 mm pe şină dreaptă şi orizontală.

Accesul la şi din spaţiile pentru scaune cu rotile, zonele şi uşile accesibile scaunelor cu rotile trebuie să aibă o lăţime de trecere de cel puţin 800 mm şi o înălţime de cel puţin 1 450 mm în orice punct. Culoarul de trecere trebuie astfel prevăzut pentru a permite mişcarea neobstrucţionată a scaunului de referinţă din anexa M.

Un spaţiu de întoarcere, cu un diametru de cel puţin 1 500 mm trebuie prevăzut în apropierea spaţiului pentru scaune cu rotile astfel încât persoana cu handicap din scaunul cu rotile să poată întoarce scaunul. Spaţiul pentru scaune cu rotile poate fi inclus în cercul de întoarcere.

4.2.2.8.   Informaţii clienţi

4.2.2.8.1.   Generalităţi

Toate informaţiile trebuie să fie coerente şi în conformitate cu normele europene sau naţionale.

Toate informaţiile trebuie să fie compatibile cu sistemul general de orientare şi informaţii, în special în ceea ce priveşte culoarea şi contrastul cu trenurile, peroanele şi intrările.

Informaţiile vizuale trebuie să fie lizibile în orice condiţii de iluminare atunci când vehiculul sau staţia sunt operaţionale.

Informaţiile vizuale trebuie să contrasteze cu fundalul acestora.

Elementele inferioare de prelungire (descenders) a caracterelor Roman trebuie să poată fi uşor recunoscute şi să aibă un raport al dimensiunilor de minim 20 % pentru caracterele cu majuscule.

descenders

Elementele comprimate inferioare (descenders) şi superioare de prelungire a literei (ascenders) nu trebuie utilizate.

descenders

ascenders

Trebuie să existe posibilitatea furnizării de informaţii (atât sonore, cât şi vizuale) în mai multe limbi. (Alegerea şi numărul limbilor trebuie să fie responsabilitatea întreprinderii feroviare, având în vedere clientela fiecărui serviciu de mişcare în parte).

Următoarele informaţii trebuie furnizate:

| — | informaţii şi instrucţiuni de siguranţă în conformitate cu normele europene sau naţionale; |
| --- | --- |

—

informaţii şi instrucţiuni de siguranţă în conformitate cu normele europene sau naţionale;

| — | instrucţiuni de siguranţă sonore în caz de urgenţă; |
| --- | --- |

—

instrucţiuni de siguranţă sonore în caz de urgenţă;

| — | semne de avertizare, interzicere şi obligativitate în conformitate cu normele europene sau naţionale; |
| --- | --- |

—

semne de avertizare, interzicere şi obligativitate în conformitate cu normele europene sau naţionale;

| — | informaţii privind ruta trenului; |
| --- | --- |

—

informaţii privind ruta trenului;

| — | informaţii privind amplasarea instalaţiilor de la bord. |
| --- | --- |

—

informaţii privind amplasarea instalaţiilor de la bord.

4.2.2.8.2.   Informaţii (semne, pictograme, bucle inductive şi dispozitive pentru apel de urgenţă)

4.2.2.8.2.1.   Cerinţele subsistemului

Toate semnele de avertizare, obligativitate şi interzicere trebuie să conţină pictograme şi să fie concepute în conformitate cu ISO 3864-1.

Nu trebuie să existe mai mult de cinci pictograme, împreună cu o săgeată direcţională care să indice un singur sens, poziţionate una lângă cealaltă într-un singur loc.

Semnele cu informaţii tactile trebuie amplasate în:

| — | toalete, pentru informaţii funcţionale şi apel de urgenţă, dacă este cazul |
| --- | --- |

—

toalete, pentru informaţii funcţionale şi apel de urgenţă, dacă este cazul

| — | trenuri, pentru buton deschidere/închidere uşă şi apel de urgenţă |
| --- | --- |

—

trenuri, pentru buton deschidere/închidere uşă şi apel de urgenţă

Reclamele nu trebuie combinate cu sistemele de orientare şi informaţii.

Pentru PMR trebuie prevăzute următoarele simboluri grafice şi pictograme specifice:

| — | simbolul scaunului cu rotile în conformitate cu anexa N clauzele N.3 şi N.4 |
| --- | --- |

—

simbolul scaunului cu rotile în conformitate cu anexa N clauzele N.3 şi N.4

| — | informaţii direcţionale pentru amenajări accesibile pentru scaunul cu rotile |
| --- | --- |

—

informaţii direcţionale pentru amenajări accesibile pentru scaunul cu rotile

| — | indicaţie privind amplasarea uşii cu acces pentru scaunul cu rotile în afara trenului |
| --- | --- |

—

indicaţie privind amplasarea uşii cu acces pentru scaunul cu rotile în afara trenului

| — | indicaţie privind spaţiul pentru scaune cu rotile din interiorul trenului |
| --- | --- |

—

indicaţie privind spaţiul pentru scaune cu rotile din interiorul trenului

| — | indicaţie privind toaletele universale |
| --- | --- |

—

indicaţie privind toaletele universale

Simbolurile pot fi combinate cu alte simboluri (de exemplu: ascensor, toaletă etc).

4.2.2.8.2.2.   Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate

Dacă sunt prevăzute bucle inductive, acestea trebuie să fie semnalate cu un indicator în conformitate cu anexa N clauzele N.3 şi N.4.

În cazul în care este prevăzută această facilitate, un simbol grafic trebuie să indice locul de depozitare a bagajelor grele şi a bunurilor voluminoase.

Dacă există un dispozitiv de apel pentru asistenţă sau informaţii, acesta trebuie semnalat cu un indicator în conformitate cu anexa N clauzele N.3 şi N.6.

şi trebuie prevăzut cu:

| — | o indicaţie vizuală şi acustică a faptului că dispozitivul a fost activat; |
| --- | --- |

—

o indicaţie vizuală şi acustică a faptului că dispozitivul a fost activat;

| — | informaţii de utilizare suplimentare, dacă sunt necesare. |
| --- | --- |

—

informaţii de utilizare suplimentare, dacă sunt necesare.

Dacă există un dispozitiv pentru apel de urgenţă, acesta trebuie să fie în conformitate cu anexa N clauzele N.3 şi N.7 şi trebuie prevăzute:

| — | simboluri vizuale şi tactile; |
| --- | --- |

—

simboluri vizuale şi tactile;

| — | o indicaţie vizuală şi acustică a faptului că dispozitivul a fost activat; |
| --- | --- |

—

o indicaţie vizuală şi acustică a faptului că dispozitivul a fost activat;

| — | informaţii de utilizare suplimentare, dacă sunt necesare. |
| --- | --- |

—

informaţii de utilizare suplimentare, dacă sunt necesare.

În toaletele universale şi toaletele accesibile pentru scaunul cu rotile, dacă sunt instalate bare de mână articulate, trebuie prevăzut un simbol grafic care să indice bara atât în poziţie verticală, cât şi în poziţie coborât.

4.2.2.8.3.   Informaţii (descriere a traseului şi rezervare de locuri)

Destinaţia finală sau ruta trebuie afişate în afara trenului pe peron în apropierea a cel puţin unei uşi de acces a pasagerilor, cel puţin privind un minim de vehicule alternative ale trenului.

Dacă trenurile operează într-un sistem în care informaţiile vizuale dinamice sunt furnizate pe peroanele din staţie pe o rază de 50 metri şi informaţiile despre destinaţie şi rută sunt, de asemenea, furnizate pe partea frontală a trenului, nu este obligatoriu să se furnizeze informaţii pe părţile laterale ale fiecărui vehicul.

Destinaţia finală sau ruta trenului trebuie afişată în interiorul fiecărui vehicul.

Următoarea oprire a trenului trebuie afişată astfel încât să poată fi citită de la cel puţin 51 % din scaunele de pasageri din interiorul fiecărui vehicul. Aceste informaţii trebuie afişate cu cel puţin două minute înainte de sosire în staţia în cauză. Dacă următoarea staţie se află la o distanţă mai mică de două minute, aceasta trebuie afişată imediat după plecarea din staţia anterioară.

Cerinţa de a face vizibile afişarea destinaţiei şi a „următoarei opriri” pentru 51 % din scaunele de pasageri nu trebuie îndeplinită dacă trenul este parţial sau în totalitate împărţit pe compartimente cu cel mult 8 scaune deservite de un coridor. Totuşi, un afişaj trebuie să fie vizibil pentru o persoană care stă pe coridor în afara compartimentului şi trebuie să fie vizibil pentru o persoană care ocupă un spaţiu pentru scaune cu rotile.

Trebuie puse la dispoziţie detaliile privind ruta şi reţeaua pe care circulă fiecare tren (întreprinderea feroviară trebuie să decidă modul în care sunt furnizate aceste informaţii).

Informaţiile privind următoarea oprire pot fi afişate pe acelaşi ecran cu destinaţia finală. Totuşi, aceasta va reveni la destinaţia finală imediat ce trenul s-a oprit.

Sistemul trebuie să permită anunţurile în mai multe limbi. (Alegerea şi numărul limbilor trebuie să fie responsabilitatea întreprinderii feroviare, având în vedere clientela fiecărui serviciu feroviar în parte).

Dacă sistemul este automat, trebuie să fie posibilă ştergerea sau corectarea informaţiilor incorecte sau false.

Dacă în vehicul sunt prevăzute locuri rezervate, atunci numărul sau litera vehiculului (conform sistemului de rezervare) trebuie afişată pe sau în apropierea fiecărei uşi în caractere cu o înălţime de cel puţin 70 mm.

Dacă locurile sunt identificare prin numere sau litere, numărul sau litera corespunzătoare locului trebuie afişată pe sau în apropierea fiecărei uşi în caractere cu o înălţime de cel puţin 12 mm. Aceste numere sau litere trebuie să contrasteze cu fundalul.

Trenul trebuie prevăzut cu un sistem de sonorizare care trebuie utilizat fie pentru anunţurile obişnuite sau urgente ale mecanicului sau ale altui membru al echipajului responsabil în mod specific de pasageri.

Sistemul poate opera manual, automat sau programat în prealabil. Dacă sistemul este automat, trebuie să fie posibilă ştergerea sau corectarea informaţiilor incorecte sau false.

Sistemul trebuie utilizat pentru a anunţa destinaţia şi următoarea oprire a trenului sau plecarea din fiecare staţie.

Sistemul trebuie utilizat pentru a anunţa următoarea oprire a trenului cu cel puţin două minute înainte de sosirea trenului în respectiva staţie. Dacă următoarea staţie se află la o distanţă mai mică de două minute, aceasta trebuie anunţată imediat după plecarea din staţia anterioară.

Informaţiile verbale trebuie să aibă un nivel RASTI minim de 0,5, în conformitate cu IEC 60268-16 partea 16, în toate zonele. Sistemul trebuie să îndeplinească cerinţa pentru fiecare scaun şi spaţiu destinat scaunelor cu rotile.

Sistemul trebuie să permită anunţurile în mai multe limbi. (Alegerea şi numărul limbilor trebuie să fie responsabilitatea întreprinderii feroviare, având în vedere clientela fiecărui serviciu feroviar în parte).

Dacă sistemul este automat, trebuie să fie posibilă ştergerea sau corectarea informaţiilor incorecte sau false.

4.2.2.8.4.   Informaţii (cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate)

Fiecare denumire de staţie (care poate fi prescurtată) sau mesaj trebuie să rămână afişat timp de cel puţin 2 secunde. Dacă se utilizează un afişaj derulant (pe orizontală sau verticală), fiecare cuvânt complet trebuie să rămână afişat timp de cel puţin 2 secunde iar viteza de derulare pe orizontală nu trebuie să depăşească 6 caractere pe secundă. Caracterele „Sans Serif”, în regim mixt, trebuie utilizate pentru toate informaţiile scrise. (Adică, nu numai în litere majuscule).

Literele majuscule şi numerele folosite pe afişajele exterioare frontale trebuie să aibă o înălţime de cel puţin 70 mm şi pe afişajele laterale 35 mm pe partea şi indicatoarele din interior.

În interiorul trenurilor, dimensiunea caracterelor nu trebuie să fie mai mică de 35 mm pentru o distanţă de citire de peste 5 000 mm.

Caracterele afişate de 35 mm trebuie considerate ca fiind lizibile până la cel mult 10 000 mm distanţă de vizualizare.

4.2.2.9.   Diferenţe de nivel

Scările interioare (altele decât cele pentru acces exterior) trebuie să aibă o înălţime maximă de 200 mm şi o adâncime minimă de 280 mm, măsurate la axa centrală a scărilor. Prima şi ultima treaptă trebuie semnalate cu o bandă contrastantă cu o adâncime între 45 mm – 50 mm care să se extindă pe întreaga lăţime a scărilor, atât pe suprafeţele frontale, cât şi pe cele superioare ale muchiei proeminente a treptei. Pentru trenurile cu etaj, este permisă reducerea acestei valori la 270 mm în cazul scărilor de acces la etaj.

Nu este permisă existenţa nici unei trepte între vestibulul unei uşi exterioare de acces pentru scaunul cu rotile, spaţiul pentru scaune cu rotile, un compartiment de dormit universal şi toaleta universală, cu excepţia unui prag de uşă care nu trebuie să depăşească 15 mm în înălţime.

În ceea ce priveşte rampele din tren, înclinaţia maximă nu trebuie să depăşească următoarele valori:

| Lungimea rampei | Înclinaţie maximă (grade) | Înclinaţie maximă ( %) |
| --- | --- | --- |
| > 1 000 mm | 4,47 | 8 |
| 600 mm – 1 000 mm | 8,5 | 15 |
| mai mică de 600 mm | 10,2 | 18 |

Lungimea rampei

Înclinaţie maximă (grade)

Înclinaţie maximă ( %)

> 1 000 mm

4,47

8

600 mm – 1 000 mm

8,5

15

mai mică de 600 mm

10,2

18

Notă: Aceste înclinaţii trebuie măsurate când vehiculul staţionează pe şină dreaptă şi orizontală.

Notă:

4.2.2.10.   Bare de mână

Toate barele de mână montate pe un vehicul trebuie să aibă secţiunea rotundă şi un diametru exterior între 30 mm – 40 mm şi o distanţă liberă de cel puţin 45 mm de orice suprafaţă adiacentă. Dacă o bară de mână este curbată, raza părţii interioare a curbei trebuie să aibă cel puţin 50 mm.

Toate barele de mână trebuie să contrasteze cu fundalul de montare.

Uşile care au mai mult de două trepte de acces trebuie prevăzute cu bare de mână pe ambele părţi, montate în interior cât mai aproape posibil de peretele exterior al vehiculului. Acestea trebuie să aibă o înălţime între 800 mm – 900 mm de la prima treaptă utilă de urcare în tren, în funcţie de înălţimea peronului pentru care materialul rulant este conceput spre utilizare şi trebuie să fie paralele cu linia muchiei treptei.

Trebuie, de asemenea, prevăzută o bară de mână verticală la urcarea şi coborârea din tren. Uşile care au cel mult două trepte de acces trebuie prevăzute cu bare de mână pe ambele părţi, montate în interior, cât mai aproape posibil de peretele exterior al vehiculului. Acestea trebuie să aibă o lungime între 700 mm – 1 200 mm de la pragul primei trepte.

În cazul în care culoarul de trecere al coridorului de mijloc este mai mic de 1 000 mm şi mai lung de 2 000 mm, în interiorul sau lângă coridoarele de mijloc dintre vehicule trebuie să existe bare de mână sau mânere prevăzute pentru utilizare de către pasageri. Dacă culoarul de trecere al coridorului de mijloc este mai lat sau egal cu 1 000 mm, în coridorul de mijloc trebuie prevăzute bare de mână sau mânere.

4.2.2.11.   Cuşetă cu acces pentru scaune cu rotile

Dacă un tren are cuşete pentru pasageri, trebuie prevăzut un vehicul care să conţină cel puţin o cuşetă cu acces pentru scaunul cu rotile adecvată unui scaun cu rotile cu specificaţia din anexa M.

Dacă un tren are mai multe vehicule în care există cuşete pentru pasageri, în trenul respectiv trebuie să existe cel puţin două cuşete cu acces pentru scaunul cu rotile.

Dacă un vehicul feroviar este prevăzut cu o cuşetă cu acces pentru scaunul cu rotile, pe partea exterioară a uşii vehiculului respectiv trebuie să existe un semn corespunzător în conformitate cu anexa N clauzele N.3 şi N.4.

Cuşeta trebuie prevăzută cu cel puţin două dispozitive de alarmă care, în caz de pericol, trebuie să permită unei PMR să informeze o persoană care poate lua măsuri corespunzătoare. Un dispozitiv trebuie amplasat la cel mult 450 mm de la nivelul solului, distanţă măsurată pe verticală de la suprafaţa pardoselii la partea superioară a butonului. Celălalt dispozitiv trebuie amplasat la cel puţin 600 mm şi cel mult 800 mm de la nivelul solului, distanţă măsurată pe verticală la partea superioară a butonului.

Dispozitivul de alarmă inferior trebuie poziţionat astfel încât o persoană întinsă pe podea să poată ajunge uşor la buton. Aceste două dispozitive trebuie amplasate pe suprafeţe verticale diferite ale cuşetei. Dispozitivele de alarmă trebuie să se distingă de orice alt buton din cuşetă şi să aibă o culoare diferită de celelalte dispozitive de comandă.

Un semn în conformitate cu anexa N clauzele N.3 şi N.7 trebuie amplasat în imediata apropiere a fiecărui dispozitiv de alarmă. Semnul trebuie să descrie funcţia şi acţiunile necesare şi trebuie să contrasteze cu fundalul şi să ofere informaţii tactile şi vizuale clare.

În cuşetă trebuie să existe o indicaţie vizuală şi acustică a faptului că dispozitivul de alarmă a fost activat.

4.2.2.12.   Poziţia scării pentru accesul şi ieşirea vehiculelor

4.2.2.12.1.   Cerinţe generale

Trebuie demonstrat faptul că punctul situat în poziţie centrală pe muchia treptei (2) fiecărei uşi de acces de pe ambele părţi ale unui vehicul aşezat central pe şine şi în condiţii de funcţionare cu roţi noi dar fără pasageri, trebuie poziţionat în interiorul suprafeţei identificate ca „poziţia treptei” în figura 11 de mai jos, în conformitate cu cerinţele specificate mai jos.

2

Treptele de acces în vehicul trebuie proiectate pentru a corespunde următoarelor cerinţe în conformitate cu tipul de peron la care materialul rulant este prevăzut să oprească, în condiţii de funcţionare normală. Pardoseala din dreptul uşii de acces trebuie considerată ca fiind o treaptă.

Treptele trebuie să fie proiectate astfel încât ecartamentul maxim din construcţie să îndeplinească cerinţele din anexa C la STI pentru vagoane de marfă.

Cerinţa (a) pentru întreg materialul rulant prevăzut să oprească, în condiţii de funcţionare normală, la peroanele cu o înălţime mai mică de 550 mm:

Cerinţa (a) pentru întreg materialul rulant prevăzut să oprească, în condiţii de funcţionare normală, la peroanele cu o înălţime mai mică de 550 mm:

Treapta cea mai de jos (primul nivel) trebuie să se afle la limita inferioară a ecartamentului din construcţie al vehiculului, în conformitate cu anexa C la STI pentru vagoane de marfă pentru acest vehicul.

Poziţia orizontală a celei mai de jos trepte (primul nivel) trebuie să se afle la limita exterioară a ecartamentului din construcţie al vehiculului, în conformitate cu anexa C la STI pentru vagoane de marfă pentru acest vehicul.

Cerinţa (b) pentru întreg materialul rulant prevăzut să oprească, în condiţii de funcţionare normală, la peroanele cu o înălţime de 550 mm:

Cerinţa (b) pentru întreg materialul rulant prevăzut să oprească, în condiţii de funcţionare normală, la peroanele cu o înălţime de 550 mm:

O treaptă trebuie să îndeplinească cerinţele din figura 11 şi să aibă următoarele valori când vehiculul a oprit în poziţia sa nominală,

| | δh mm | δv+ mm | δv- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| pe o şină dreaptă şi orizontală | 200 | 230 | 160 |
| pe o şină cu o rază de viraj de 300 m | 290 | 230 | 160 |

δh mm

h mm

δv+ mm

v+ mm

δv- mm

v- mm

pe o şină dreaptă şi orizontală

200

230

160

pe o şină cu o rază de viraj de 300 m

290

230

160

Cerinţa (c) pentru întreg materialul rulant prevăzut să oprească, în condiţii de funcţionare normală, la peroanele cu o înălţime de 760 mm:

Cerinţa (c) pentru întreg materialul rulant prevăzut să oprească, în condiţii de funcţionare normală, la peroanele cu o înălţime de 760 mm:

O treaptă trebuie să îndeplinească cerinţele din figura 11 şi să aibă următoarele valori când vehiculul a oprit în poziţia sa nominală,

| | δh mm | δv+ mm | δv- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| pe o şină dreaptă şi orizontală | 200 | 230 | 160 |
| pe o şină cu o rază de viraj de 300 m | 290 | 230 | 160 |

δh mm

h mm

δv+ mm

v+ mm

δv- mm

v- mm

pe o şină dreaptă şi orizontală

200

230

160

pe o şină cu o rază de viraj de 300 m

290

230

160

Cerinţa (d) pentru întreg materialul rulant prevăzut să oprească, în condiţii de funcţionare normală, atât la peroane cu o înălţime de 760 mm, cât şi la peroane cu o înălţime de 550 mm sau mai mică şi prevăzut cu două sau mai multe trepte de acces:

Cerinţa (d) pentru întreg materialul rulant prevăzut să oprească, în condiţii de funcţionare normală, atât la peroane cu o înălţime de 760 mm, cât şi la peroane cu o înălţime de 550 mm sau mai mică şi prevăzut cu două sau mai multe trepte de acces:

Pe lângă cerinţele relevante menţionate anterior, o treaptă trebuie să îndeplinească cerinţele din figura 11 şi să aibă următoarele valori când vehiculul se opreşte în poziţia sa nominală, pe baza unei înălţimi nominale a peronului de 760 mm.

| | δh mm | δv+ mm | δv- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| pe o şină dreaptă şi orizontală | 380 | 230 | 160 |
| pe o şină cu o rază de viraj de 300 m | 470 | 230 | 160 |

δh mm

h mm

δv+ mm

v+ mm

δv- mm

v- mm

pe o şină dreaptă şi orizontală

380

230

160

pe o şină cu o rază de viraj de 300 m

470

230

160

Image

4.2.2.12.2.   Scări de acces/ieşire

Toate treptele de acces şi ieşire trebuie să fie antiderapante şi să aibă o lăţime liberă efectivă egală cu cea a uşii.

Scările interioare de acces exterior trebuie să aibă o înălţime de cel mult 200 mm şi o adâncime de cel puţin 240 mm (efectivă) între marginile verticale ale treptei. Deschiderea fiecărei trepte trebuie să fie egală. Prima şi ultima treaptă trebuie semnalate cu o bandă contrastantă cu o adâncime între 45 mm – 50 mm care să se întindă pe întreaga lăţime a scărilor, atât pe suprafeţele frontale, cât şi pe cele superioare ale muchiei proeminente a treptei.

Înălţimea fiecărei trepte poate fi mărită la cel mult 230 mm dacă se poate demonstra faptul că prin acest lucru se obţine o reducere a unei trepte din numărul total de trepte necesare. (De exemplu, dacă trebuie parcursă distanţa pe verticală de 460 mm, se poate demonstra faptul că folosind trepte de cel mult 230 mm se reduce numărul de trepte necesare de la 3 la 2).

O scară de acces spre exterior, fixă sau escamotabilă, trebuie să aibă o înălţime de cel mult 230 mm între trepte şi o adâncime de cel puţin 150 mm. Dacă este montată o treaptă intermediară şi aceasta este o extensie a pragului de uşă în afara vehiculului şi nu există nici o schimbare de nivel între treapta intermediară şi pardoseala vehiculului, acesta nu va fi considerată ca fiind o treaptă în sensul prezentei specificaţii. O reducere minimă a nivelului, cu cel mult 60 mm, între suprafaţa pardoselii vestibulului şi cea din exteriorul vehiculului, utilizată la ghidarea şi blocarea uşilor este, de asemenea, permisă şi nu va fi considerată ca fiind o treaptă.

Accesul în vestibulul vehiculului trebuie să se facă cu cel mult 4 trepte din care una poate fi exterioară.

4.2.2.12.3.   Dispozitive de sprijin la urcare

4.2.2.12.3.1.   Generalităţi

Dispozitivele de sprijin la urcare trebuie să îndeplinească cerinţele din tabelul următor:

| Utilizarea dispozitivelor de sprijin la urcare | Neaccesibil persoanelor în scaunul cu rotile | Accesibil atât persoanelor în scaunul cu rotile, cât şi altor persoane | Accesibil numai persoanelor în scaunul cu rotile |
| --- | --- | --- | --- |
| Categorie de dispozitive de sprijin la urcare | Scară escamotabilă | Rampă | Ascensor |
| Alte dispozitive | Punte de legătură | Alte dispozitive |
| | Alte dispozitive | |
| Cerinţe generale în conformitate cu: | categoria A | categoria A | categoria B |
| | categoria B | |

Utilizarea dispozitivelor de sprijin la urcare

Neaccesibil persoanelor în scaunul cu rotile

Accesibil atât persoanelor în scaunul cu rotile, cât şi altor persoane

Accesibil numai persoanelor în scaunul cu rotile

Categorie de dispozitive de sprijin la urcare

Scară escamotabilă

Rampă

Ascensor

Alte dispozitive

Punte de legătură

Alte dispozitive

Alte dispozitive

Cerinţe generale în conformitate cu:

categoria A

categoria A

categoria B

categoria B

4.2.2.12.3.2.   Disponibilitatea dispozitivelor de sprijin la urcare pentru persoanele în scaun cu rotile

Dacă într-un tren se intenţionează deschiderea unei uşi compatibile pentru scaunul cu rotile, în condiţii de funcţionare normală, la un peron dintr-o staţie care are căi de acces lipsite de obstacole în conformitate cu 4.1.2.3.1, trebuie prevăzut un dispozitiv de sprijin la urcare ce va fi utilizat între uşă şi peron pentru a permite unui pasager în scaunul cu rotile să urce sau să coboare, cu excepţia cazului în care se demonstrează faptul că spaţiul liber dintre marginea pragului uşii respective şi marginea peronului nu depăşeşte 75 mm pe orizontală şi 50 mm pe verticală.

Poziţia marginii peroanelor pentru care dispozitivele de sprijin la urcare sunt compatibile, în conformitate cu alineatul anterior, trebuie menţionată în caracteristicile materialului rulant.

Dacă distanţa nu depăşeşte 30 km între staţiile de pe aceeaşi rută care au peroane la care materialul rulant se va opri şi care sunt echipate cu dispozitive de sprijin la urcare pentru persoanele în scaunul cu rotile, atunci nu este obligatoriu ca materialul rulant să fie prevăzut cu aceste dispozitive.

Administratorul de infrastructură [sau şeful (şefii) de gară în cazul în care este (sunt) entitatea (entităţile) responsabilă(e)] şi întreprinderea feroviară responsabilă trebuie să convină asupra administrării dispozitivului de sprijin la urcare în conformitate cu Regulamentul 1371/2007 al Parlamentului European şi al Consiliului privind drepturile şi obligaţiile pasagerilor în transportul internaţional feroviar pentru a stabili partea responsabilă de instalarea oricăror dispozitive necesare de sprijin la urcare. Administratorul de infrastructură [sau şeful (şefii) de gară] şi întreprinderea feroviară trebuie să se asigure de faptul că repartizarea convenită a responsabilităţilor este soluţia globală cea mai viabilă.

Aceste acorduri trebuie să definească:

| — | peroanele din staţie unde trebuie prevăzut un dispozitiv de ajutor la urcare de către administratorul de infrastructură sau de şeful de staţie şi materialul rulant pentru care va fi utilizat, |
| --- | --- |

—

peroanele din staţie unde trebuie prevăzut un dispozitiv de ajutor la urcare de către administratorul de infrastructură sau de şeful de staţie şi materialul rulant pentru care va fi utilizat,

| — | peroanele din staţie unde trebuie prevăzut un dispozitiv de ajutor la urcare de către întreprinderea feroviară şi materialul rulant pentru care va fi utilizat, |
| --- | --- |

—

peroanele din staţie unde trebuie prevăzut un dispozitiv de ajutor la urcare de către întreprinderea feroviară şi materialul rulant pentru care va fi utilizat,

| — | materialul rulant pentru care trebuie prevăzut un dispozitiv de ajutor la urcare de către întreprinderea feroviară şi peronul pe care va fi utilizat, |
| --- | --- |

—

materialul rulant pentru care trebuie prevăzut un dispozitiv de ajutor la urcare de către întreprinderea feroviară şi peronul pe care va fi utilizat,

| — | normele specifice de oprire a trenurilor în sensul respectării clauzei 4.1.2.19 (zonă destinată dispozitivelor de sprijin pentru accesul persoanelor în scaunul cu rotile). |
| --- | --- |

—

normele specifice de oprire a trenurilor în sensul respectării clauzei 4.1.2.19 (zonă destinată dispozitivelor de sprijin pentru accesul persoanelor în scaunul cu rotile).

În cadrul sistemului său de management al siguranţei, întreprinderea feroviară trebuie să specifice care sunt obligaţiile sale conform acestor acorduri şi modul în care intenţionează să le ducă la îndeplinire.

În cadrul sistemului său de management al siguranţei, administratorul de infrastructură trebuie să specifice care sunt obligaţiile sale conform acestor acorduri şi modul în care intenţionează să le ducă la îndeplinire.

În alineatele de mai sus, şeful de gară responsabil de peroane este considerat ca fiind un administrator de infrastructură în conformitate cu articolul 3 din Directiva 91/440/CE: definiţia infrastructurii şi Regulamentul 2598/70/CE.

4.2.2.12.3.3.   Cerinţe generale categoria A

Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate

Dispozitivul trebuie să poată rezista la o sarcină verticală concentrată descendentă de 2 kN, aceasta trebuie aplicată pe o suprafaţă de 100 mm * 200 mm în orice poziţie pe suprafaţa treptei expuse fără a provoca vreo deformare permanentă;

Dispozitivul trebuie să poată suporta pe suprafaţa sa expusă o sarcină verticală descendentă distribuită de 4 kN pe metru din lungimea treptei fără a provoca vreo deformare permanentă semnificativă.

Un mecanism corespunzător trebuie instalat pentru a se asigura stabilitatea dispozitivului în poziţie desfăşurat şi pliat.

Suprafaţa dispozitivului trebuie să fie antiderapantă şi trebuie să aibă o lăţime liberă efectivă egală cu lăţimea uşii.

Dispozitivul trebuie prevăzut cu un dispozitiv capabil să oprească mişcarea scării respective dacă marginea sa din faţă atinge un obiect sau o persoană în timp ce scara este în mişcare

Forţa maximă exercitată de dispozitiv trebuie să corespundă următoarelor:

Forţa maximă exercitată de dispozitiv în direcţia de deschidere nu trebuie să depăşească vârful de forţă de 300 N la lovirea de un obstacol.

Dacă pasagerii trebuie să stea în picioare într-un dispozitiv mobil pe verticală în interiorul vehiculului, scara nu trebuie să funcţioneze cu o forţă verticală de =150 N aplicată pe o zonă cu un diametru de 80 mm în orice poziţie a suprafeţei scării.

Dispozitivul trebuie să aibă integrată o metodă de siguranţă pentru desfăşurare şi pliere în cazul unei pene de curent.

4.2.2.12.3.4.   Cerinţe generale categoria B

Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate

Dacă dispozitivele de sprijin la urcare sunt situate în staţii, acestea trebuie să fie adecvate pentru un scaun cu rotile care prezintă caracteristicile descrise în anexa M:

Suprafaţa dispozitivului trebuie să fie antiderapantă şi trebuie să aibă o lăţime liberă efectivă de cel puţin 760 mm, cu excepţia ascensoarelor pentru care este permisă o lăţime de 720 mm. Dacă placa are o lăţime mai mică de 900 mm, trebuie să aibă marginile ridicate pe ambele părţi pentru evitarea alunecării roţilor.

Dispozitivul trebuie să reziste la o greutate de cel puţin 300 kg în centrul rampei, distribuită pe o suprafaţă de 660 mm pe 660 mm.

4.2.2.12.3.5.   Cerinţe specifice scărilor escamotabile

O scară escamotabilă este un dispozitiv integrat într-un vehicul, complet automat şi activat la secvenţele de deschidere/închidere a uşii.

Scările escamotabile pot fi utilizate, cu condiţia ca acestea să îndeplinească cerinţele privind ecartamentul din construcţie ales al materialului rulant, în conformitate cu anexa C la STI pentru vagoane de marfă.

În cazul în care scara escamotabilă se extinde dincolo de limitele permise de normele de măsurare, trenul trebuie să fie oprit în momentul extinderii scării.

Scara escamotabilă trebuie să fie complet desfăcută înainte ca deschiderea uşii să permită pasagerilor să traverseze şi invers, retragerea scării poate începe numai când deschiderea uşii nu mai permite traversarea de către pasagerii PMR.

4.2.2.12.3.6.   Cerinţe specifice rampelor mobile

Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate

Dacă personalul operează manual dispozitivul, acesta trebuie să fie proiectat pentru o cât mai mare siguranţă şi trebuie să necesite un efort minim de operare.

Dacă dispozitivul de sprijin la urcare funcţionează pe bază de curent electric, acesta trebuie să aibă integrată o metodă de siguranţă de operare manuală în cazul unei pene de curent. Această metodă trebuie să poată fi utilizată fără nici un pericol atât pentru ocupant, cât şi pentru operator.

O rampă de acces poate fi fie poziţionată manual de către personal indiferent dacă este pliată pe peronul unei staţii sau la bordul unui tren, fie desfăşurată semiautomat prin mijloace mecanice, fiind operată de către personal sau pasager.

Suprafaţa rampei trebuie să fie antiderapantă şi trebuie să aibă o lăţime liberă de cel puţin 760 mm.

Rampele trebuie să aibă marginile ridicate pe ambele părţi pentru evitarea alunecării roţilor.

Soclurile la ambele capete trebuie să fie teşite şi înalte de cel mult 20 mm. Trebuie să aibă benzi de avertizare contrastante.

Când este utilizată la urcare sau coborâre, rampa trebuie asigurată astfel încât să nu se deplaseze la încărcare şi descărcare.

Trebuie prevăzut un compartiment sigur pentru a se asigura faptul că rampele pliate, inclusiv rampele portabile, nu reprezintă un obstacol pentru scaunul cu rotile al unui pasager sau pentru dispozitivul de ajutor la mers ori că nu pune în pericol pasagerii în cazul unei opriri bruşte.

Rampa trebuie să aibă o înclinaţie de cel mult 10,2 grade (18 %). Această valoare maximă poate necesita ajutarea pasagerului.

Cerinţele subsistemului

Trebuie prevăzut un compartiment sigur pentru a se asigura faptul că rampele pliate, inclusiv rampele mobile, nu reprezintă un obstacol pentru scaunul cu rotile al unui pasager sau pentru dispozitivul de ajutor la mers, ori că nu pune în pericol pasagerii în cazul unei opriri bruşte.

4.2.2.12.3.7.   Cerinţe specifice rampelor semiautomate

Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate

O rampă semiautomată poate fi prevăzută cu un dispozitiv capabil să oprească mişcarea scării respective dacă marginea sa din faţă atinge un obiect sau o persoană cât timp placa este în mişcare.

Rampa trebuie să aibă o înclinaţie de cel mult 10,2 grade (18 %). Această valoare maximă poate necesita ajutarea pasagerului.

Cerinţele subsistemului

Un buton trebuie să asigure faptul că vehiculul nu poate fi mişcat când rampa semiautomată nu este pliată.

4.2.2.12.3.8.   Cerinţe specifice punţilor de acces

Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate

O punte de acces este un dispozitiv integrat într-un vehicul, complet automat şi activat la secvenţele de deschidere/închidere a uşii. Aceasta poate rămâne în poziţie orizontală fără susţinere pe peronul staţiei.

4.2.2.12.3.9.   Cerinţe specifice ascensoarelor de la bord

Cerinţe privind elementele constitutive de interoperabilitate

Ascensorul la bord este un dispozitiv integrat în uşa unui vehicul care trebuie să fie desfăşurat de către personalul de tren. Sistemul trebuie să poată depăşi diferenţa maximă de înălţime între pardoseala vehiculului şi peronul staţiei în care este folosit.

În cazul utilizării unui ascensor la bord, acesta trebuie să fie conform următoarelor:

În cazul în care este prevăzut un buton de amplasare, coborâre la nivelul solului, ridicare şi arimare, la fiecare apăsare a acestuia, operatorul trebuie să exercite o presiune manuală continuă şi nu trebuie să permită o secvenţiere necorespunzătoare atunci când platforma ascensorului este ocupată.

Ascensorul trebuie să aibă integrată o metodă de siguranţă pentru desfăşurarea, coborârea la nivelul solului cu o persoană şi plierea liftului gol în cazul unei pene de curent.

Nici o componentă a platformei ascensorului nu trebuie să se deplaseze cu mai mult de 150 mm/secundă pe durata coborârii şi urcării ascensorului cu un pasager şi nu trebuie să depăşească 300 mm/secundă pe durata amplasării sau arimării (cu excepţia cazului în care ascensorul este amplasat sau arimat manual). Acceleraţia maximă a platformei pe orizontală sau verticală atunci când este ocupată trebuie să fie de 0,3 g.

Platforma ascensorului trebuie prevăzută cu bariere pentru a preveni rostogolirea scaunului cu rotile de pe platformă pe durata utilizării acesteia.

O barieră de protecţie mobilă sau o caracteristică de proiectare proprie trebuie să împiedice căderea unui scaun cu rotile de pe marginea platformei până când ascensorul ajunge în cea mai înaltă poziţie a sa.

Platforma care se extinde dincolo de vehicul în poziţia ridicat trebuie prevăzută pe părţile laterale cu o barieră de protecţie înaltă de cel puţin 25 mm. Aceste bariere nu trebuie să constituie un obstacol la intrarea sau ieşirea de pe culoar.

Obstacolul de pe margine (obstacol exterior) care funcţionează ca o rampă de încărcare atunci când ascensorul se află la nivelul solului, trebuie să fie suficientă pentru ridicare sau închidere ori trebuie prevăzut un sistem suplimentar pentru a împiedica suprapunerea sau trecerea unui scaun cu rotile electric peste acesta.

Ascensorul trebuie să permită orientarea scaunului cu rotile atât spre interior, cât şi spre exterior.

Trebuie prevăzut un sistem sigur de pliere care să asigure faptul că ascensorul pliat nu reprezintă un obstacol pentru scaunul cu rotile al unui pasager sau pentru dispozitivul de ajutor la mers, ori că nu pune în pericol pasagerii.

Dacă ascensorul este pliat, lăţimea utilă a uşii trebuie să fie de cel puţin 800 mm.

Cerinţele subsistemului

Ascensorul trebuie să asigure faptul că vehiculul nu poate fi mişcat când ascensorul nu este pliat.

4.2.3.   Specificaţii funcţionale şi tehnice ale interfeţelor

Datorită faptului că în prezent, nu există STI-uri feroviare convenţionale pentru materialul rulant destinat pasagerilor şi pentru infrastructură, această secţiune rămâne un subiect deschis.

Nu există o interfaţă cu subsistemul control – comandă şi semnalizare.

Interfeţele cu subsistemul operare sunt descrise în secţiunea 4.1.4 „Norme de exploatare”.

4.2.4.   Norme de exploatare

Următoarele norme de exploatare nu fac parte din evaluarea materialului rulant.

STI nu specifică norme de exploatare pentru evacuare în caz de situaţii de urgenţă, ci numai cerinţele tehnice relevante. Scopul cerinţelor tehnice pentru materialul rulant este de a facilita evacuarea tuturor, inclusiv a PMR.

Având în vedere cerinţele esenţiale din secţiunea 3, normele de exploatare a subsistemului material rulant, în conformitate cu domeniul tehnic de aplicare definit în clauza 1.1, din prezenta STI, sunt după cum urmează:

| — | Generalităţi

  Întreprinderea feroviară trebuie să aibă o politică scrisă care să asigure faptul că toate categoriile de PMR pot avea acces la materialul rulant destinat pasagerilor, în orice moment operaţional, în conformitate cu cerinţele tehnice din prezenta STI. În plus, politica trebuie să fie compatibilă cu politica administratorului de infrastructură sau a şefului de gară (consultaţi secţiunea 4.2.4), dacă este cazul. Politica trebuie pusă în aplicare prin furnizarea de informaţii corespunzătoare personalului, prin proceduri şi formare. Politica de material rulant trebuie să includă, fără a se limita la, norme de exploatare pentru următoarele situaţii: |
| --- | --- |

—

Generalităţi

Generalităţi

Întreprinderea feroviară trebuie să aibă o politică scrisă care să asigure faptul că toate categoriile de PMR pot avea acces la materialul rulant destinat pasagerilor, în orice moment operaţional, în conformitate cu cerinţele tehnice din prezenta STI. În plus, politica trebuie să fie compatibilă cu politica administratorului de infrastructură sau a şefului de gară (consultaţi secţiunea 4.2.4), dacă este cazul. Politica trebuie pusă în aplicare prin furnizarea de informaţii corespunzătoare personalului, prin proceduri şi formare. Politica de material rulant trebuie să includă, fără a se limita la, norme de exploatare pentru următoarele situaţii:

| — | Accesul şi rezervarea locurilor prioritare

  Pot exista două condiţii în legătură cu locurile clasificate ca „prioritare”; (i) nerezervat şi (ii) rezervat (a se vedea secţiunea 4.2.2.2.1). În cazul (i), normele de exploatare trebuie direcţionate către alţi pasageri (adică, instalarea de semne) care le solicită pentru a se asigura că PMR din toate categoriile definite ca fiind eligibile să utilizeze aceste locuri li se acordă prioritate şi dacă locurile prioritare ocupate ar trebui cedate dacă este cazul. În cazul (ii), normele de exploatare trebuie puse în aplicare de întreprinderea feroviară pentru a se asigura că sistemul de rezervare a biletelor este echitabil în ceea ce priveşte PMR. Aceste norme vor asigura faptul că locurile prioritare sunt iniţial disponibile numai pentru rezervare de către PMR până la un anumit moment înaintea plecării. Aceasta va include, de asemenea, posibilitatea ca o persoană însoţită de un câine utilitar să rezerve două locuri – unul pentru PMR şi altul pentru câine. După acest moment, locurile prioritare vor fi puse la dispoziţie tuturor pasagerilor, inclusiv PMR. |
| --- | --- |

—

Accesul şi rezervarea locurilor prioritare

Accesul şi rezervarea locurilor prioritare

Pot exista două condiţii în legătură cu locurile clasificate ca „prioritare”; (i) nerezervat şi (ii) rezervat (a se vedea secţiunea 4.2.2.2.1). În cazul (i), normele de exploatare trebuie direcţionate către alţi pasageri (adică, instalarea de semne) care le solicită pentru a se asigura că PMR din toate categoriile definite ca fiind eligibile să utilizeze aceste locuri li se acordă prioritate şi dacă locurile prioritare ocupate ar trebui cedate dacă este cazul. În cazul (ii), normele de exploatare trebuie puse în aplicare de întreprinderea feroviară pentru a se asigura că sistemul de rezervare a biletelor este echitabil în ceea ce priveşte PMR. Aceste norme vor asigura faptul că locurile prioritare sunt iniţial disponibile numai pentru rezervare de către PMR până la un anumit moment înaintea plecării. Aceasta va include, de asemenea, posibilitatea ca o persoană însoţită de un câine utilitar să rezerve două locuri – unul pentru PMR şi altul pentru câine. După acest moment, locurile prioritare vor fi puse la dispoziţie tuturor pasagerilor, inclusiv PMR.

| — | Transportul câinilor utilitari

  Normele de exploatare trebuie să asigure faptul că PMR însoţite de un câine utilitar nu vor fi taxate în plus. |
| --- | --- |

—

Transportul câinilor utilitari

Transportul câinilor utilitari

Normele de exploatare trebuie să asigure faptul că PMR însoţite de un câine utilitar nu vor fi taxate în plus.

| — | Accesul şi rezervarea spaţiilor pentru scaune cu rotile

  Normele de mai sus privind accesul şi rezervarea locurilor prioritare se aplică şi spaţiilor pentru scaune cu rotile (a se vedea secţiunea 4.2.2.3), cu excepţia cazului în care persoanele în scaunul cu rotile reprezintă singura categorie de PMR cu prioritate. În plus, normele de operare trebuie să prevadă locuri (i) nerezervate sau (ii) rezervate pentru persoanele însoţitoare (care nu sunt PMR) lângă sau faţă în faţă cu spaţiul pentru scaune cu rotile. Scaunele rabatabile permit transformarea spaţiilor pentru scaune cu rotile în scaune universale. |
| --- | --- |

—

Accesul şi rezervarea spaţiilor pentru scaune cu rotile

Accesul şi rezervarea spaţiilor pentru scaune cu rotile

Normele de mai sus privind accesul şi rezervarea locurilor prioritare se aplică şi spaţiilor pentru scaune cu rotile (a se vedea secţiunea 4.2.2.3), cu excepţia cazului în care persoanele în scaunul cu rotile reprezintă singura categorie de PMR cu prioritate. În plus, normele de operare trebuie să prevadă locuri (i) nerezervate sau (ii) rezervate pentru persoanele însoţitoare (care nu sunt PMR) lângă sau faţă în faţă cu spaţiul pentru scaune cu rotile. Scaunele rabatabile permit transformarea spaţiilor pentru scaune cu rotile în scaune universale.

| — | Accesul şi rezervarea cuşetelor universale

  Normele de mai sus privind rezervarea locurilor prioritare se aplică şi cuşetelor universale (a se vedea secţiunea 4.2.2.3). Totuşi, normele de exploatare trebuie să împiedice ocuparea nerezervată a cuşetelor universale (adică, va fi întotdeauna necesară rezervarea în avans). |
| --- | --- |

—

Accesul şi rezervarea cuşetelor universale

Accesul şi rezervarea cuşetelor universale

Normele de mai sus privind rezervarea locurilor prioritare se aplică şi cuşetelor universale (a se vedea secţiunea 4.2.2.3). Totuşi, normele de exploatare trebuie să împiedice ocuparea nerezervată a cuşetelor universale (adică, va fi întotdeauna necesară rezervarea în avans).

| — | Alarma din spaţiul pentru scaune cu rotile (sistemul de alarmă pentru persoana în scaun cu rotile)

  Se pun în aplicare normele de exploatare pentru a se asigura reacţii şi măsuri corespunzătoare din partea personalului de bord în cazul activării alarmei de urgenţă din spaţiul pentru scaune cu rotile (a se vedea secţiunea 4.2.2.3). |
| --- | --- |

—

Alarma din spaţiul pentru scaune cu rotile (sistemul de alarmă pentru persoana în scaun cu rotile)

Alarma din spaţiul pentru scaune cu rotile (sistemul de alarmă pentru persoana în scaun cu rotile)

Se pun în aplicare normele de exploatare pentru a se asigura reacţii şi măsuri corespunzătoare din partea personalului de bord în cazul activării alarmei de urgenţă din spaţiul pentru scaune cu rotile (a se vedea secţiunea 4.2.2.3).

| — | Activarea uşilor exterioare de către personalul de bord

  Se pun în aplicare normele de exploatare privind procedura pentru activarea uşilor exterioare de către personalul de bord pentru garantarea siguranţei tuturor pasagerilor, inclusiv a PMR (a se vedea secţiunea 4.2.2.4.1). |
| --- | --- |

—

Activarea uşilor exterioare de către personalul de bord

Activarea uşilor exterioare de către personalul de bord

Se pun în aplicare normele de exploatare privind procedura pentru activarea uşilor exterioare de către personalul de bord pentru garantarea siguranţei tuturor pasagerilor, inclusiv a PMR (a se vedea secţiunea 4.2.2.4.1).

| — | Personalul de bord – sistemul de alarmă din toaletele universale

  Se pun în aplicare normele de exploatare pentru a se asigura reacţii şi măsuri corespunzătoare din partea personalului rulant în cazul activării alarmei de urgenţă din toaleta universală (a se vedea 4.2.2.6.3) de către orice pasager, inclusiv PMR. |
| --- | --- |

—

Personalul de bord – sistemul de alarmă din toaletele universale

Personalul de bord – sistemul de alarmă din toaletele universale

Se pun în aplicare normele de exploatare pentru a se asigura reacţii şi măsuri corespunzătoare din partea personalului rulant în cazul activării alarmei de urgenţă din toaleta universală (a se vedea 4.2.2.6.3) de către orice pasager, inclusiv PMR.

| — | Instrucţiuni de siguranţă sonore în caz de pericol

  Se pun în aplicare normele de exploatare privind transmiterea de instrucţiuni de siguranţă sonore pasagerilor în caz de urgenţă (a se vedea secţiunea 4.2.2.8.1). Aceste norme trebuie să includă natura instrucţiunilor şi a transmiterii acestora. |
| --- | --- |

—

Instrucţiuni de siguranţă sonore în caz de pericol

Instrucţiuni de siguranţă sonore în caz de pericol

Se pun în aplicare normele de exploatare privind transmiterea de instrucţiuni de siguranţă sonore pasagerilor în caz de urgenţă (a se vedea secţiunea 4.2.2.8.1). Aceste norme trebuie să includă natura instrucţiunilor şi a transmiterii acestora.

| — | Informaţii vizuale – controlul reclamelor

  Se pun în aplicare norme de exploatare pentru evitarea oricărei posibile distrageri a atenţiei pasagerilor, prin reclame, de la informaţiile vizuale (a se vedea secţiunea 4.2.2.8.2). Aceste norme se referă la poziţionarea, dimensiunile şi iluminarea reclamelor. |
| --- | --- |

—

Informaţii vizuale – controlul reclamelor

Informaţii vizuale – controlul reclamelor

Se pun în aplicare norme de exploatare pentru evitarea oricărei posibile distrageri a atenţiei pasagerilor, prin reclame, de la informaţiile vizuale (a se vedea secţiunea 4.2.2.8.2). Aceste norme se referă la poziţionarea, dimensiunile şi iluminarea reclamelor.

| — | Sisteme automate de informaţii – corectarea manuală a informaţiilor incorecte şi false

  Se pun în aplicare norme de exploatare pentru validarea şi capacitatea de a corecta informaţiile automate eronate de către personalul de bord (a se vedea secţiunea 4.2.2.8). |
| --- | --- |

—

Sisteme automate de informaţii – corectarea manuală a informaţiilor incorecte şi false

Sisteme automate de informaţii – corectarea manuală a informaţiilor incorecte şi false

Se pun în aplicare norme de exploatare pentru validarea şi capacitatea de a corecta informaţiile automate eronate de către personalul de bord (a se vedea secţiunea 4.2.2.8).

| — | Reguli pentru anunţarea destinaţiei finale şi a următoarei opriri

  Se pun în aplicare norme de exploatare pentru a se asigura faptul că următoarea oprire este anunţată cu cel puţin 2 minute înainte de oprirea efectivă (a se vedea secţiunea 4.2.2.8). |
| --- | --- |

—

Reguli pentru anunţarea destinaţiei finale şi a următoarei opriri

Reguli pentru anunţarea destinaţiei finale şi a următoarei opriri

Se pun în aplicare norme de exploatare pentru a se asigura faptul că următoarea oprire este anunţată cu cel puţin 2 minute înainte de oprirea efectivă (a se vedea secţiunea 4.2.2.8).

| — | Limba utilizată pentru anunţurile de la bordul trenurilor

  Anunţurile de la bord pot fi înregistrate sau rostite în direct. În ambele cazuri, se pun în aplicare norme de exploatare pentru a se justifica limbile utilizate, acordând atenţia cuvenită profilului tipic al naţionalităţii pasagerilor de pe rută(e), în ceea ce priveşte limba (limbile) vorbite (a se vedea secţiunea 4.2.2.8). |
| --- | --- |

—

Limba utilizată pentru anunţurile de la bordul trenurilor

Limba utilizată pentru anunţurile de la bordul trenurilor

Anunţurile de la bord pot fi înregistrate sau rostite în direct. În ambele cazuri, se pun în aplicare norme de exploatare pentru a se justifica limbile utilizate, acordând atenţia cuvenită profilului tipic al naţionalităţii pasagerilor de pe rută(e), în ceea ce priveşte limba (limbile) vorbite (a se vedea secţiunea 4.2.2.8).

| — | Sistem de alarmă în cuşete

  Se pun în aplicare norme de exploatare pentru a se asigura reacţii şi măsuri corespunzătoare din partea personalului de bord în cazul activării alarmei de urgenţă din cuşetă (a se vedea 4.2.2.11) de către orice pasager, inclusiv PMR. |
| --- | --- |

—

Sistem de alarmă în cuşete

Sistem de alarmă în cuşete

Se pun în aplicare norme de exploatare pentru a se asigura reacţii şi măsuri corespunzătoare din partea personalului de bord în cazul activării alarmei de urgenţă din cuşetă (a se vedea 4.2.2.11) de către orice pasager, inclusiv PMR.

| — | Norme privind compunerea trenurilor pentru utilizarea dispozitivelor de ajutor la urcare pentru scaune cu rotile în funcţie de aranjarea de pe peroane

  Se pun în aplicare norme de exploatare pentru a se ţine seama de variaţiile în compunerea trenurilor, astfel încât zonele operaţionale sigure pentru dispozitivele de ajutor la urcare pentru scaune cu rotile să poată fi stabilite în funcţie de punctul de oprire a trenurilor. |
| --- | --- |

—

Norme privind compunerea trenurilor pentru utilizarea dispozitivelor de ajutor la urcare pentru scaune cu rotile în funcţie de aranjarea de pe peroane

Norme privind compunerea trenurilor pentru utilizarea dispozitivelor de ajutor la urcare pentru scaune cu rotile în funcţie de aranjarea de pe peroane

Se pun în aplicare norme de exploatare pentru a se ţine seama de variaţiile în compunerea trenurilor, astfel încât zonele operaţionale sigure pentru dispozitivele de ajutor la urcare pentru scaune cu rotile să poată fi stabilite în funcţie de punctul de oprire a trenurilor.

| — | Siguranţa dispozitivelor de ajutor la urcare pentru scaune cu rotile manuale şi electrice

  Se pun în aplicare normele de exploatare privind operarea dispozitivelor de ajutor la urcare de către personalul de tren şi de gară. În cazul dispozitivelor manuale, procedurile trebuie să asigure faptul că este necesar un efort minim de operare din partea personalului. În cazul dispozitivelor electrice, procedurile trebuie să asigure funcţionarea fără întrerupere în cazul unei pene de curent. Se pune în aplicare o normă de exploatare privind utilizarea de către personalul de tren şi de gară a barei de protecţie mobile montată la ascensoarele pentru scaune cu rotile.
  Se pun în aplicare norme de exploatare pentru a se asigura faptul că personalul de tren şi de gară pot utiliza în siguranţă rampele de ajutor la urcare, în conformitate cu desfăşurarea, fixarea, ridicarea, coborârea şi plierea acestora. |
| --- | --- |

—

Siguranţa dispozitivelor de ajutor la urcare pentru scaune cu rotile manuale şi electrice

Siguranţa dispozitivelor de ajutor la urcare pentru scaune cu rotile manuale şi electrice

Se pun în aplicare normele de exploatare privind operarea dispozitivelor de ajutor la urcare de către personalul de tren şi de gară. În cazul dispozitivelor manuale, procedurile trebuie să asigure faptul că este necesar un efort minim de operare din partea personalului. În cazul dispozitivelor electrice, procedurile trebuie să asigure funcţionarea fără întrerupere în cazul unei pene de curent. Se pune în aplicare o normă de exploatare privind utilizarea de către personalul de tren şi de gară a barei de protecţie mobile montată la ascensoarele pentru scaune cu rotile.

Se pun în aplicare norme de exploatare pentru a se asigura faptul că personalul de tren şi de gară pot utiliza în siguranţă rampele de ajutor la urcare, în conformitate cu desfăşurarea, fixarea, ridicarea, coborârea şi plierea acestora.

| — | Asistenţă acordată persoanelor în scaunul cu rotile

  Se pun în aplicare norme de exploatare pentru a se asigura faptul că personalul este conştient că persoanele în scaunul cu rotile pot avea nevoie de asistenţă la urcarea şi coborârea din tren şi că trebuie să ofere această asistenţă, dacă este necesar.
  Este posibil să fie necesar ca PMR să rezerve în avans acest ajutor pentru a se asigura de disponibilitatea personalului calificat. |
| --- | --- |

—

Asistenţă acordată persoanelor în scaunul cu rotile

Asistenţă acordată persoanelor în scaunul cu rotile

Se pun în aplicare norme de exploatare pentru a se asigura faptul că personalul este conştient că persoanele în scaunul cu rotile pot avea nevoie de asistenţă la urcarea şi coborârea din tren şi că trebuie să ofere această asistenţă, dacă este necesar.

Este posibil să fie necesar ca PMR să rezerve în avans acest ajutor pentru a se asigura de disponibilitatea personalului calificat.

| — | Peron – zona operaţională destinată dispozitivelor de ajutor la urcare pentru scaune cu rotile

  Întreprinderea feroviară şi administratorul de infrastructură sau şeful de gară trebuie să definească împreună zona de pe peron în care poate fi utilizat dispozitivul şi trebuie să demonstreze valabilitatea acestuia. Această zonă trebuie să fie compatibilă cu peroanele existente la care trenul poate opri.
  O consecinţă a celor menţionate anterior este faptul că punctul de oprire a trenului trebuie în unele cazuri să fie modificat pentru îndeplinirea acestei cerinţe.
  Se pun în aplicare norme de exploatare pentru a se ţine seama de variaţiile în compunerea trenurilor (a se vedea secţiunea 4.1.2.19), astfel încât punctul de oprire a trenurilor să poată fi stabilit în conformitate cu zonele operaţionale destinate dispozitivelor de ajutor la urcare. |
| --- | --- |

—

Peron – zona operaţională destinată dispozitivelor de ajutor la urcare pentru scaune cu rotile

Peron – zona operaţională destinată dispozitivelor de ajutor la urcare pentru scaune cu rotile

Întreprinderea feroviară şi administratorul de infrastructură sau şeful de gară trebuie să definească împreună zona de pe peron în care poate fi utilizat dispozitivul şi trebuie să demonstreze valabilitatea acestuia. Această zonă trebuie să fie compatibilă cu peroanele existente la care trenul poate opri.

O consecinţă a celor menţionate anterior este faptul că punctul de oprire a trenului trebuie în unele cazuri să fie modificat pentru îndeplinirea acestei cerinţe.

Se pun în aplicare norme de exploatare pentru a se ţine seama de variaţiile în compunerea trenurilor (a se vedea secţiunea 4.1.2.19), astfel încât punctul de oprire a trenurilor să poată fi stabilit în conformitate cu zonele operaţionale destinate dispozitivelor de ajutor la urcare.

| — | Metodă de siguranţă la desfăşurarea scărilor escamotabile

  Se pun în aplicare normele de exploatare privind plierea sau desfăşurarea de urgenţă a punţii de acces în cazul unei pene de curent. |
| --- | --- |

—

Metodă de siguranţă la desfăşurarea scărilor escamotabile

Metodă de siguranţă la desfăşurarea scărilor escamotabile

Se pun în aplicare normele de exploatare privind plierea sau desfăşurarea de urgenţă a punţii de acces în cazul unei pene de curent.

| — | Transportul cărucioarelor

  Se pun în aplicare normele de exploatare pentru transportul cărucioarelor. |
| --- | --- |

—

Transportul cărucioarelor

Transportul cărucioarelor

Se pun în aplicare normele de exploatare pentru transportul cărucioarelor.

| — | Transportul bagajelor

  Se pun în aplicare normele de exploatare pentru transportul bagajelor. |
| --- | --- |

—

Transportul bagajelor

Transportul bagajelor

Se pun în aplicare normele de exploatare pentru transportul bagajelor.

| — | Utilizarea în combinaţie a materialului rulant conform şi neconform STI – PMR

  La formarea unui tren, combinând material rulant conform şi neconform, se pun în aplicare procedurile operaţionale pentru a se asigura faptul că în tren sunt prevăzute cel puţin două spaţii pentru scaune cu rotile conforme STI – PMR. De asemenea, se asigură faptul că în cazul în care în tren sunt prevăzute toalete, persoana în scaun o rotile are acces la o toaletă universală.
  În conformitate cu astfel de combinaţii de material rulant, se pun în aplicare procedurile pentru a se asigura faptul că în toate vehiculele sunt disponibile informaţii vizuale şi acustice despre rută.
  Se acceptă faptul că este posibil ca sistemele de informaţii dinamice şi dispozitivele de alarma din spaţiul pentru scaune cu rotile/toaleta universală să nu fie complet funcţionale la utilizarea unor astfel de structuri. |
| --- | --- |

—

Utilizarea în combinaţie a materialului rulant conform şi neconform STI – PMR

Utilizarea în combinaţie a materialului rulant conform şi neconform STI – PMR

La formarea unui tren, combinând material rulant conform şi neconform, se pun în aplicare procedurile operaţionale pentru a se asigura faptul că în tren sunt prevăzute cel puţin două spaţii pentru scaune cu rotile conforme STI – PMR. De asemenea, se asigură faptul că în cazul în care în tren sunt prevăzute toalete, persoana în scaun o rotile are acces la o toaletă universală.

În conformitate cu astfel de combinaţii de material rulant, se pun în aplicare procedurile pentru a se asigura faptul că în toate vehiculele sunt disponibile informaţii vizuale şi acustice despre rută.

Se acceptă faptul că este posibil ca sistemele de informaţii dinamice şi dispozitivele de alarma din spaţiul pentru scaune cu rotile/toaleta universală să nu fie complet funcţionale la utilizarea unor astfel de structuri.

| — | Formarea trenurilor din vehicule individuale conforme STI – PMR

  Dacă vehiculele care au fost evaluate separat în conformitate cu secţiunea 6.2.7 intră în compunerea unui tren, se pun în aplicare proceduri operaţionale pentru a se asigura faptul că întreg trenul îndeplineşte toate clauzele relevante din secţiunea 4.2 din prezenta STI. |
| --- | --- |

—

Formarea trenurilor din vehicule individuale conforme STI – PMR

Formarea trenurilor din vehicule individuale conforme STI – PMR

Dacă vehiculele care au fost evaluate separat în conformitate cu secţiunea 6.2.7 intră în compunerea unui tren, se pun în aplicare proceduri operaţionale pentru a se asigura faptul că întreg trenul îndeplineşte toate clauzele relevante din secţiunea 4.2 din prezenta STI.

4.2.5.   Norme de întreţinere

Având în vedere cerinţele esenţiale din secţiunea 3, normele de întreţinere a subsistemului material rulant, în conformitate cu domeniul tehnic de aplicare definit în clauza 1.1, din prezenta STI, sunt după cum urmează:

Dacă o instalaţie încorporată pentru PMR se defectează (inclusiv semne tactile), întreprinderea feroviară trebuie să se asigure că are proceduri pentru repararea sau înlocuirea instalaţiei în termen de 6 zile lucrătoare de la raportarea deficienţei.

4.2.6.   Calificări profesionale

Calificările profesionale ale personalului necesar să opereze şi să întreţină subsistemul material rulant, în conformitate cu domeniul tehnic de aplicare definit în clauza 1.1 şi în conformitate cu clauza 4.2.4 în care este furnizată lista normelor de exploatare, din prezenta STI, sunt după cum urmează:

Formarea profesională a personalului care îndeplineşte sarcinile de însoţire a trenurilor, prestare a serviciilor destinate pasagerilor dintr-o staţie şi de vânzare a biletelor trebuie să includă subiectul privind conştientizarea aspectelor legate de handicap şi egalitate, inclusiv nevoile specifice ale fiecărei categorii de PMR.

Formarea profesională a inginerilor şi directorilor responsabili de întreţinerea şi exploatarea trenurilor trebuie să includă subiectul privind conştientizarea aspectelor legate de handicap şi egalitate, inclusiv nevoile specifice ale fiecărei categorii de PMR.

4.2.7.   Condiţii de igienă şi siguranţă

Nu există cerinţe specifice în domeniul de aplicare a prezentei STI privind condiţiile de igienă şi siguranţă ale personalului necesar pentru exploatarea materialului rulant şi nici pentru punerea în aplicare a STI.

4.2.8.   Registrul de material rulant

Cerinţele pentru registrul de material rulant privind prezenta STI sunt cele menţionate mai jos.

Registrul de material rulant trebuie să conţină următoarele informaţii generale despre fiecare tip de material rulant:

| — | o descriere generală a tipului de material rulant (inclusiv viteza maximă de funcţionare şi numărul de locuri fixe); |
| --- | --- |

—

o descriere generală a tipului de material rulant (inclusiv viteza maximă de funcţionare şi numărul de locuri fixe);

| — | întreprinderea feroviară care utilizează materialul rulant şi proprietarul materialului rulant, dacă este diferit; |
| --- | --- |

—

întreprinderea feroviară care utilizează materialul rulant şi proprietarul materialului rulant, dacă este diferit;

| — | statul membru care aprobă materialul rulant în sensul prezentei STI; |
| --- | --- |

—

statul membru care aprobă materialul rulant în sensul prezentei STI;

| — | numărul clasei şi numărul fiecărui vehicul din materialul rulant; |
| --- | --- |

—

numărul clasei şi numărul fiecărui vehicul din materialul rulant;

| — | constructorul materialului rulant; |
| --- | --- |

—

constructorul materialului rulant;

| — | data intrării materialului rulant în serviciul public pentru transportul de pasageri; |
| --- | --- |

—

data intrării materialului rulant în serviciul public pentru transportul de pasageri;

| — | rutele pe care materialul rulant poate fi utilizat; |
| --- | --- |

—

rutele pe care materialul rulant poate fi utilizat;

| — | data declaraţiei de conformitate a materialului rulant cu cerinţele prezentei STI; |
| --- | --- |

—

data declaraţiei de conformitate a materialului rulant cu cerinţele prezentei STI;

| — | denumirea organismului notificat care certifică respectiva conformitate; |
| --- | --- |

—

denumirea organismului notificat care certifică respectiva conformitate;

| — | configuraţia (configuraţiile) trenului din materialul rulant dacă este utilizat în conformitate cu prezenta STI. |
| --- | --- |

—

configuraţia (configuraţiile) trenului din materialul rulant dacă este utilizat în conformitate cu prezenta STI.

Pe lângă fiecare articol de material rulant, trebuie enumerate şi descrise următoarele caracteristici în conformitate cu clauzele din STI, după cum urmează:

| — | numărul de locuri prioritare în conformitate cu clauza 4.2.2.2; |
| --- | --- |

—

numărul de locuri prioritare în conformitate cu clauza 4.2.2.2;

| — | numărul de spaţii pentru scaune cu rotile în conformitate cu clauza 4.2.2.3; |
| --- | --- |

—

numărul de spaţii pentru scaune cu rotile în conformitate cu clauza 4.2.2.3;

| — | numărul de toalete în conformitate cu clauza 4.2.2.6; |
| --- | --- |

—

numărul de toalete în conformitate cu clauza 4.2.2.6;

| — | numărul de cuşete cu acces pentru scaune cu rotile, dacă este cazul, în conformitate cu clauza 4.2.2.11; |
| --- | --- |

—

numărul de cuşete cu acces pentru scaune cu rotile, dacă este cazul, în conformitate cu clauza 4.2.2.11;

| — | înălţimea vehiculului de la sol şi poziţia tuturor scărilor prevăzute pentru intrarea şi ieşirea din vehicul în conformitate cu clauzele 4.2.2.12.1, 4.2.2.12.2 şi 4.2.2.12.3; |
| --- | --- |

—

înălţimea vehiculului de la sol şi poziţia tuturor scărilor prevăzute pentru intrarea şi ieşirea din vehicul în conformitate cu clauzele 4.2.2.12.1, 4.2.2.12.2 şi 4.2.2.12.3;

| — | înălţimile peroanelor (inclusiv orice cazuri specifice) cu care materialul rulant este proiectat să fie compatibil în conformitate cu clauza 4.2.2.12.1; |
| --- | --- |

—

înălţimile peroanelor (inclusiv orice cazuri specifice) cu care materialul rulant este proiectat să fie compatibil în conformitate cu clauza 4.2.2.12.1;

| — | descrierea oricăror dispozitive de ajutor la urcare integrate, dacă este cazul, în conformitate cu clauza 4.2.2.12.4; |
| --- | --- |

—

descrierea oricăror dispozitive de ajutor la urcare integrate, dacă este cazul, în conformitate cu clauza 4.2.2.12.4;

| — | descrierea oricăror dispozitive de ajutor la urcare mobile care sunt transportate în mod normal în materialul rulant în conformitate cu clauza 4.2.2.12.4. |
| --- | --- |

—

descrierea oricăror dispozitive de ajutor la urcare mobile care sunt transportate în mod normal în materialul rulant în conformitate cu clauza 4.2.2.12.4.

În cazul aplicării normelor naţionale pentru stabilirea conformităţii cu prezenta STI, normele şi clauzele relevante trebuie comparate cu articolul relevant din registru.

Dacă statul membru de înregistrare se schimbă, conţinutul registrului de material rulant pentru acel material rulant referitor la prezenta STI trebuie trecut din statul de înregistrare iniţial în noul stat de înregistrare.

Datele din registrul de material rulant sunt cerute de:

| — | statul membru pentru confirmarea faptului că materialul rulant îndeplineşte cerinţele prezentei STI; |
| --- | --- |

—

statul membru pentru confirmarea faptului că materialul rulant îndeplineşte cerinţele prezentei STI;

| — | administratorul de infrastructură pentru confirmarea faptului că materialul rulant este compatibil cu infrastructura pe care este prevăzut să fie utilizat; |
| --- | --- |

—

administratorul de infrastructură pentru confirmarea faptului că materialul rulant este compatibil cu infrastructura pe care este prevăzut să fie utilizat;

| — | întreprinderea feroviară pentru confirmarea faptului că materialul rulant este adecvat cerinţelor sale. |
| --- | --- |

—

întreprinderea feroviară pentru confirmarea faptului că materialul rulant este adecvat cerinţelor sale.

4.3.   Definiţii de termeni utilizaţi în prezenta STI

Acţionare manuală

Prin acţionare manuală se înţelege faptul că dispozitivul trebuie acţionat cu palma sau cu orice altă parte a mâinii în poziţia sa de lucru, fără a mai fi necesară descleştarea degetelor. Acestea trebuie proiectate astfel încât pasagerii cu afecţiuni dureroase care le afectează încheieturile, precum artrita, să poată (fără a simţi disconfort sau durere) exercita orice forţă cu vârful unui singur deget. Multe persoane nu îşi pot descleşta degetele în acest scop.

Contrast

La aplicarea culorii pe două suprafeţe adiacente, pentru realizarea unui contrast suficient, contrastul dintre culori va fi stabilit de indicele de reflectanţă a luminii, nuanţa şi de valoarea cromatică a fiecăreia.

În sensul prezentei STI, „contrastul” este determinat de indicele de reflectanţă difuză a luminii însă poate fi mărit prin variaţii de nuanţă şi cromă.

Prin „contrast prin indicele de reflectanţă difuză a luminii” se înţelege contrastul suprafeţelor descrise în următoarea formulă:

Formula

| K | = | contrast |
| --- | --- | --- |
| L0 | = | indice de reflectanţă difuză a luminii de către obiect |
| Lh | = | indice de reflectanţă difuză a luminii de către fundal sau suprafaţa adiacentă. |

K

=

contrast

L0

0

=

indice de reflectanţă difuză a luminii de către obiect

Lh

h

=

indice de reflectanţă difuză a luminii de către fundal sau suprafaţa adiacentă.

În cazul specificării contrastului în prezenta STI, acesta va avea o valoare minimă de K = 0,3.

Unde L este intensitatea luminoasă a luminii difuze reflectată într-o direcţie dată de pe un element al suprafeţei, împărţit la zona elementului proiectat în aceeaşi direcţie.

Pentru contrast nu este permisă combinarea culorilor de roşu şi verde.

Măsurarea indicelui de reflectanţă difuză a luminii trebuie realizată în conformitate cu standardele europene sau naţionale.

Nivelul contrastului de nuanţă va fi stabilit prin apropierea celor două culori în cadrul spectrului de culori, astfel încât culorile apropiate în cadrul spectrului să aibă un contrast mai mic decât cele care se află la distanţă.

Valoarea saturaţiei cromatice în orice definiţie de culoare descrie intensitatea acesteia şi nivelul de saturaţie. Cu cât o culoare este mai saturată, cu atât mai mare va fi intensitatea acesteia.

Prima treaptă

Prin „prima treaptă” se înţelege prima treaptă a unui vehicul pe care pasagerul o va utiliza pentru îmbarcarea sau debarcarea din tren. Aceasta va fi în mod normal treapta cea mai apropiată de marginea peronului. Poate fi o treaptă fixă sau mobilă.

Antiderapant

Prin „antiderapant” se înţelege că orice suprafaţă finisată utilizată trebuie să fie suficient de rugoasă sau în caz contrar fabricată dintr-o formulă specială, astfel încât frecarea dintre suprafaţă şi pantoful unei persoane sau un dispozitiv de ajutor la mobilitate să se menţină la un nivel acceptabil în perioade umede şi uscate.

Este de notat faptul că nu există nici un sistem unic sau universal acceptat de stabilire a coeficientului de frecare la definirea rezistenţei la alunecare a suprafeţelor de pardoseală.

Prin urmare, în ceea ce priveşte materialul rulant ar trebui să fie suficient să se demonstreze faptul că coeficientul de frecare dintre o suprafaţă considerată antiderapantă şi un pantof cu talpa de cauciuc ajunge la o valoare minimă de 0,35 chiar şi atunci când suprafaţa este udată cu apă curată, măsurată prin utilizarea unei metode de testare recunoscută pe plan naţional sau internaţional. Gradul cauciucului folosit la testare trebuie menţionat împreună cu rezultatele testului şi trebuie să fie reprezentativ pentru tipurile de material folosite la fabricarea pantofilor vânduţi pentru uz zilnic în statele membre ale Uniunii Europene.

În ceea ce priveşte infrastructura, se aplică normele naţionale privind suprafeţele din clădiri, considerate echivalente.

„Semne tactile” şi „butoane tactile”

„Semnele tactile” şi „butoanele tactile” sunt semne sau butoane, inclusiv pictograme în relief, caractere în relief sau scriere Braille. Pictogramele şi caracterele trebuie să aibă o adâncime de cel puţin 0,5 mm de la suprafaţă şi nu trebuie să fie gravate şi trebuie să aibă marginile prismatice (adică, să nu fie rotunde sau ascuţite).

Distanţa dintre caractere sau pictograme trebuie să permită ca ambele părţi ale literei, numărului sau simbolului în relief să fie pipăite cu degetele dintr-o singură trecere.

Caracterul sau numărul trebuie să aibă o înălţime de cel puţin 15 mm.

Standardul naţional Braille trebuie utilizat ori de câte ori sunt utilizate caractere Braille. Braille nu trebuie să fie sub formă de boltă. Braille gradul I trebuie utilizat pentru cuvinte unice şi trebuie încorporat un reper.

Şef de gară

Şeful de gară este entitatea responsabilă de gestionarea zilnică a staţiei. Întreprinderea feroviară, administratorul de infrastructură sau o terţă parte poate prelua această răspundere.

Informaţii de siguranţă

Informaţii de siguranţă sunt informaţiile care trebuie furnizate pasagerilor pentru ca aceştia să ştie în avans cum trebuie să procedeze în caz de urgenţă.

Instrucţiuni de siguranţă

Instrucţiunile de siguranţă sunt instrucţiuni care trebuie furnizate pasagerilor în caz de urgenţă pentru ca aceştia să înţeleagă ce trebuie să facă.

Culoar de trecere

Un culoar de trecere este spaţiul neobstrucţionat care permite mişcarea unei vehicul către zonele descrise în capitolul 4.

Coridor de mijloc

Un coridor de mijloc este mijlocul de trecere a pasagerilor dintr-un vehicul al trenului în următorul vehicul.

5.   ELEMENTE CONSTITUTIVE DE INTEROPERABILITATE

5.1.   Definiţie

În sensul articolului 2 litera (d) din Directiva 2001/16/CE modificată prin Directiva 2004/50/CE, elementele constitutive de interoperabilitate sunt „orice componentă elementară, grup de componente, subansamblu sau ansamblu complet de echipamente încorporate sau planificate a fi încorporate într-un subsistem, de care depinde direct sau indirect interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean convenţional. Conceptul de element constitutiv acoperă atât obiectele tangibile, cât şi obiectele intangibile, precum software”.

5.2.   Soluţii inovatoare

În conformitate cu secţiunea 4 din prezenta STI, este posibil ca soluţiile inovatoare să necesite specificaţii noi şi/sau metode noi de evaluare. Aceste specificaţii şi metode de evaluare sunt elaborate prin procesul descris în clauza 6.1.3.

5.3.   Lista de elemente constitutive

Elementele constitutive de interoperabilitate sunt reglementate de dispoziţiile relevante ale Directivei 2001/16/CE modificată prin Directiva 2004/50/CE şi sunt enumerate mai jos.

5.3.1.   Infrastructură

Următoarele articole sunt identificate ca fiind elemente constitutive de interoperabilitate pentru infrastructură:

| | Echipamente de informare vizuală a pasagerilor |
| --- | --- |

Echipamente de informare vizuală a pasagerilor

| | Dispozitive de sprijin la urcare |
| --- | --- |

Dispozitive de sprijin la urcare

| | Butoane |
| --- | --- |

Butoane

| | Unitate pentru schimbarea bebeluşilor |
| --- | --- |

Unitate pentru schimbarea bebeluşilor

| | Semne tactile |
| --- | --- |

Semne tactile

| | Distribuitoare automate de bilete |
| --- | --- |

Distribuitoare automate de bilete

5.3.2.   Material rulant

Următoarele articole sunt identificate ca fiind elemente constitutive de interoperabilitate pentru material rulant:

| | Module de toalete standard şi universale |
| --- | --- |

Module de toalete standard şi universale

| | Dispozitive de informare a pasagerilor (sonore şi vizuale) |
| --- | --- |

Dispozitive de informare a pasagerilor (sonore şi vizuale)

| | Dispozitive de alarmă pentru pasageri |
| --- | --- |

Dispozitive de alarmă pentru pasageri

| | Dispozitive de sprijin la urcare |
| --- | --- |

Dispozitive de sprijin la urcare

| | Butoane |
| --- | --- |

Butoane

| | Unitate pentru schimbarea bebeluşilor |
| --- | --- |

Unitate pentru schimbarea bebeluşilor

| | Semne vizuale şi tactile |
| --- | --- |

Semne vizuale şi tactile

5.4.   Performanţe şi specificaţii ale elementelor constitutive

5.4.1.   Infrastructură

Caracteristicile ce trebuie respectate sunt furnizate în clauzele relevante din secţiunea 4.1 de mai jos:

| | Dispozitive de informare vizuală a pasagerilor (4.1.2.11.2 şi anexa N) |
| --- | --- |

Dispozitive de informare vizuală a pasagerilor (4.1.2.11.2 şi anexa N)

| | Dispozitive de ajutor la urcare (4.1.2.21.2) |
| --- | --- |

Dispozitive de ajutor la urcare (4.1.2.21.2)

| | Butoane tactile (4.1.2.4) |
| --- | --- |

Butoane tactile (4.1.2.4)

| | Unitate pentru schimbarea bebeluşilor (4.1.2.7.2) |
| --- | --- |

Unitate pentru schimbarea bebeluşilor (4.1.2.7.2)

| | Semne tactile (4.1.2.11) |
| --- | --- |

Semne tactile (4.1.2.11)

| | Distribuitoare automate de bilete (4.1.2.9.2) |
| --- | --- |

Distribuitoare automate de bilete (4.1.2.9.2)

5.4.2.   Material rulant

Caracteristicile ce trebuie respectate sunt furnizate în clauzele relevante din secţiunea 4.2 de mai jos:

| | Module de toaletă (4.2.2.6) |
| --- | --- |

Module de toaletă (4.2.2.6)

| | Dispozitive de informare vizuală a pasagerilor (4.2.2.8.3 şi anexa N) |
| --- | --- |

Dispozitive de informare vizuală a pasagerilor (4.2.2.8.3 şi anexa N)

| | Dispozitive de alarmă pentru pasageri:
  Dispozitivele de alarmă trebuie să poată fi operate cu palma şi nu trebuie să necesite o forţă mai mare de 30N în acest scop.
  Dispozitive de ajutor la urcare (4.2.2.12.3) |
| --- | --- |

Dispozitive de alarmă pentru pasageri:

Dispozitivele de alarmă trebuie să poată fi operate cu palma şi nu trebuie să necesite o forţă mai mare de 30N în acest scop.

Dispozitive de ajutor la urcare (4.2.2.12.3)

| | Butoane:
  Butoanele trebuie să poată fi operate prin exercitarea unei forţe de cel mult 15 newtoni. |
| --- | --- |

Butoane:

Butoanele trebuie să poată fi operate prin exercitarea unei forţe de cel mult 15 newtoni.

| | Unitate pentru schimbarea bebeluşilor (4.2.2.6.3.2) |
| --- | --- |

Unitate pentru schimbarea bebeluşilor (4.2.2.6.3.2)

| | Semne vizuale şi tactile (4.2.2.8.1, 4.2.2.8.2 şi anexa N) |
| --- | --- |

Semne vizuale şi tactile (4.2.2.8.1, 4.2.2.8.2 şi anexa N)

6.   EVALUAREA CONFORMITĂŢII ŞI/SAU A ADECVĂRII PENTRU UTILIZARE

6.1.   Elemente constitutive de interoperabilitate

6.1.1.   Evaluarea conformităţii (generalităţi)

Declaraţia CE de conformitate sau declaraţia CE de adecvare la utilizare în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) şi anexa IV capitolul 3 din Directiva 2001/16/CE modificată prin Directiva 2004/50/CE sunt redactate de producător sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate înainte de introducerea pe piaţă a unui element constitutiv de interoperabilitate.

Evaluarea conformităţii unui element constitutiv de interoperabilitate este realizată în conformitate cu următoarele module (modulele sunt descrise în anexa F la prezenta STI):

Module pentru elementele constitutive de interoperabilitate:

Modulul A: controlul intern al producţiei în fazele de proiectare, dezvoltare şi producţie

Modulul A1: controlul intern al proiectării cu verificarea produsului în fazele de proiectare, dezvoltare şi producţie

Modulul B: examinarea de tip în fazele de proiectare şi dezvoltare

Modulul C: conformitatea cu tipul în faza de producţie

Modulul D: sistemul de asigurare a calităţii producţiei în faza de producţie

Modulul F: verificarea produsului în faza de producţie

Modulul H1: sistemul de asigurare integrală a calităţii în fazele de proiectare, dezvoltare şi producţie

Modulul H2: sistemul de asigurare a calităţii totale cu examinarea proiectării în fazele de proiectare, dezvoltare şi producţie

Modulul V: validarea de tip prin experienţă în exploatare (adecvare la utilizare)

Dacă este necesară participarea unui organism notificat pentru modulul corespunzător,

| — | procesul de aprobare şi conţinutul evaluării trebuie definite de producător sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate şi un organism notificat, în conformitate cu cerinţele din prezenta STI. |
| --- | --- |

—

procesul de aprobare şi conţinutul evaluării trebuie definite de producător sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate şi un organism notificat, în conformitate cu cerinţele din prezenta STI.

| — | pentru fiecare element constitutiv de interoperabilitate, dacă este cazul, organismul notificat ce urmează să fie ales de producător trebuie să fi fost autorizat fie: |
| --- | --- |

—

pentru fiecare element constitutiv de interoperabilitate, dacă este cazul, organismul notificat ce urmează să fie ales de producător trebuie să fi fost autorizat fie:

să evalueze elementele constitutive de interoperabilitate ale subsistemului material rulant şi/fie să evalueze elementele constitutive de interoperabilitate ale subsistemului infrastructură.

6.1.2.   Proceduri de evaluare a conformităţii (module)

Evaluarea conformităţii include fazele şi caracteristicile indicate prin X în tabelul D1 din anexa D la prezenta STI. Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate alege un modul sau o combinaţie de module indicată în următorul tabel 16, în conformitate cu elementul constitutiv necesar.

Tabel 16

Proceduri de evaluare

| Clauză | Elemente constitutive de evaluat | Modul A | Modul A1 (3) | Modul B+C | Modul B+D | Modul B+F | Modul H1 (3) | Modul H2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1.2.11.2
  şi
  4.1.2.12.2 | Echipamente de informare vizuală a pasagerilor | | X | X | X | | X | X |
| 4.1.2.21.2 | Dispozitive de ajutor la urcare | | X | | X | X | X | X |
| 4.1.2.4 | Butoane tactile | X | | X | | | X | |
| 4.1.2.7.2 | Unitate pentru schimbarea bebeluşilor | X | | X | | | X | |
| 4.1.2.11 | Semne tactile | X | | X | | | X | |
| 4.1.2.9.2 | Distribuitoare automate de bilete | X | | X | | | X | |
| 4.2.2.6 | Module de toaletă | | X | X | X | | X | X |
| 4.2.2.8 | Echipamente de informare vizuală a pasagerilor | | X | X | X | | X | X |
| 4.2.2.3,
  4.2.2.6 şi
  4.2.2.11 | Dispozitive de alarmă pentru pasageri | X | | X | | | X | |
| 4.2.2.12.3 | Dispozitive de ajutor la urcare | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.2.4 | Butoane | X | | X | | | X | |
| 4.2.2.6.3.2 | Unitate pentru schimbarea bebeluşilor | X | | X | | | X | |
| 4.2.2.8.1,
  4.2.2.8.2
  şi anexa N | Semne vizuale şi tactile | X | | X | | | X | |

Clauză

Elemente constitutive de evaluat

Modul A

Modul A1 (3)

3

Modul B+C

Modul B+D

Modul B+F

Modul H1 (3)

3

Modul H2

4.1.2.11.2

şi

4.1.2.12.2

Echipamente de informare vizuală a pasagerilor

X

X

X

X

X

4.1.2.21.2

Dispozitive de ajutor la urcare

X

X

X

X

X

4.1.2.4

Butoane tactile

X

X

X

4.1.2.7.2

Unitate pentru schimbarea bebeluşilor

X

X

X

4.1.2.11

Semne tactile

X

X

X

4.1.2.9.2

Distribuitoare automate de bilete

X

X

X

4.2.2.6

Module de toaletă

X

X

X

X

X

4.2.2.8

Echipamente de informare vizuală a pasagerilor

X

X

X

X

X

4.2.2.3,

4.2.2.6 şi

4.2.2.11

Dispozitive de alarmă pentru pasageri

X

X

X

4.2.2.12.3

Dispozitive de ajutor la urcare

X

X

X

X

X

4.2.2.4

Butoane

X

X

X

4.2.2.6.3.2

Unitate pentru schimbarea bebeluşilor

X

X

X

4.2.2.8.1,

4.2.2.8.2

şi anexa N

Semne vizuale şi tactile

X

X

X

6.1.3.   Soluţii inovatoare

Dacă o soluţie inovatoare este propusă pentru un element constitutiv de interoperabilitate, astfel cum este definit în secţiunea 5.2, producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să menţioneze diferenţele faţă de clauza relevantă din STI şi să le prezinte Agenţiei Feroviare Europene (AFE). AFE finalizează specificaţiile funcţionale şi de interfaţă corespunzătoare pentru elementele constitutive şi elaborează metode de evaluare.

Specificaţiile funcţionale şi de interfaţă corespunzătoare şi metodele de evaluare astfel elaborate sunt încorporate în STI prin procesul de revizie.

După intrarea în vigoare a deciziei Comisiei, luată în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din Directiva 2001/16/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, se permite utilizarea soluţiei inovatoare înainte de a fi încorporată în STI.

6.1.4.   Evaluarea adecvării pentru utilizare

Evaluarea adecvării pentru utilizare în conformitate cu procedura de validare de tip prin experienţă în exploatare (modulul V) descrisă în anexa F la prezenta STI este necesară pentru următoarele elemente constitutive de interoperabilitate:

Niciunul.

6.2.   Subsisteme

6.2.1.   Evaluarea conformităţii (generalităţi)

În conformitate cu anexa VI la Directiva 96/48/CE, entitatea contractantă sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate (solicitant) depune o cerere de evaluare a conformităţii pentru subsistemul material rulant sau infrastructură la o instanţă notificată, la alegerea sa.

Depunerea unei cereri de evaluare a conformităţii materialului rulant de către producător rămâne un subiect deschis (a se vedea DV11 Problema 3).

Această instanţă notificată trebuie să fi fost notificată în vederea evaluării subsistemului material rulant sau infrastructură.

Declaraţia CE de verificare, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) şi anexa VI la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE, este redactată de solicitant.

Declaraţia CE de verificare trebuie să obţină autorizarea de dare în exploatare a subsistemului.

Evaluarea conformităţii unui subsistem este realizată în conformitate cu un modul sau o combinaţie din următoarele module conform clauzei 6.2.2 şi anexei E la prezenta STI (modulele sunt descrise în anexa F la prezenta STI):

Module de verificare CE a subsistemelor

Modul SB: Examinarea de tip în fazele de proiectare şi dezvoltare

Modul SD: Sistemul de asigurare a calităţii produsului în faza de producţie

Modul SF: Verificarea produsului în faza de producţie

Modul SG: Verificarea unităţii

Modul SH2: Sistemul de asigurare a calităţii totale cu examinarea proiectării în fazele de proiectare, dezvoltare şi producţie

Procesul de aprobare şi conţinutul evaluării sunt definite de solicitant şi un organism notificat, în conformitate cu cerinţele definite în prezenta STI şi în conformitate cu normele stabilite în secţiunea 7 din prezenta STI.

6.2.2.   Proceduri de evaluare a conformităţii (module)

Solicitantul alege un modul sau o combinaţie de module din tabelul 17.

Tabel 17

Proceduri de evaluare

| Subsistem de evaluat | Modul SB+SD | Modul SB+SF | Modul SG | Modul SH2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Subsistemul material rulant | X | X | | X |
| Subsistem infrastructură | X | | X | X |

Subsistem de evaluat

Modul SB+SD

Modul SB+SF

Modul SG

Modul SH2

Subsistemul material rulant

X

X

X

Subsistem infrastructură

X

X

X

Caracteristicile subsistemului ce urmează a fi evaluat pe durata fazelor relevante sunt indicate în anexa E la prezenta STI, tabelul E.1 pentru subsistemul infrastructură şi tabelul E.2 pentru subsistemul material rulant. Solicitantul confirmă faptul că fiecare subsistem produs este conform tipului.

Caracteristicile elementelor constitutive de interoperabilitate indicate în anexa D, tabelul D1 apar şi în anexa E, tabelul E.1 sau E.2. Evaluarea acestor caracteristici este reglementată de existenţa declaraţiei CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.

Evaluarea subsistemului de întreţinere este descrisă în clauza 6.2.5.

6.2.3.   Soluţii inovatoare

Dacă subsistemul conţine o soluţie inovatoare definită în secţiunea 4.1.1 sau 4.2.1, producătorul sau entitatea contractantă trebuie să menţioneze diferenţele faţă de clauza relevantă din STI şi să le prezinte Agenţiei Feroviare Europene (AFE). AFE finalizează specificaţiile funcţionale şi de interfaţă corespunzătoare ale acestei soluţii şi elaborează metodele de evaluare.

Specificaţiile funcţionale şi de interfaţă corespunzătoare şi metodele de evaluare sunt încorporate în STI prin procesul de revizie.

După intrarea în vigoare a deciziei Comisiei, luată în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din Directiva 2001/16/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, se permite utilizarea soluţiei inovatoare înainte de a fi încorporată în STI.

6.2.4.   Evaluarea întreţinerii

În conformitate cu articolul 18.3 din Directiva 2001/16/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, organismul notificat întocmeşte dosarul tehnic, care conţine dosarul de întreţinere. Acest lucru înseamnă, în special, că organismul notificat verifică:

| — | existenţa dosarului de întreţinere, |
| --- | --- |

—

existenţa dosarului de întreţinere,

| — | existenţa materialului rulant în dosarul de întreţinere, în ceea ce priveşte articolele detaliate în clauza 4.2.10.2 din STI MR MV, |
| --- | --- |

—

existenţa materialului rulant în dosarul de întreţinere, în ceea ce priveşte articolele detaliate în clauza 4.2.10.2 din STI MR MV,

însă nu trebuie să verifice valabilitatea conţinutului dosarului de întreţinere.

Evaluarea conformităţii întreţinerii este responsabilitatea fiecărui stat membru în cauză.

Clauza F.4 din anexa F (care este un subiect deschis) descrie procedura prin care fiecare stat membru constată faptul că măsurile de întreţinere sunt conforme dispoziţiilor prezentei STI şi se asigură de respectarea parametrilor de bază şi a cerinţelor esenţiale pe durata de viaţă a domeniului.

6.2.5.   Evaluarea normelor de exploatare

STI privind operarea feroviară convenţională, clauza 6.2.1, menţionează faptul că în prezent nici un element din STI OPE FC nu trebuie să fie evaluat separat de către organismul notificat.

În sensul prezentei STI PMR, organismul notificat nu verifică nici o normă de exploatare chiar dacă acestea sunt enumerate în clauza 4.1.4 sau 4.2.4.

6.2.6.   Evaluarea fiecărui vehicul în parte

Dacă materialul rulant este furnizat mai curând sub formă de vehicule individuale decât în compuneri fixe, aceste vehicule sunt evaluate pe baza clauzelor relevante din prezenta STI, admiţând faptul că nu toate vehiculele au spaţii pentru scaune cu rotile, instalaţii accesibile pentru scaune cu rotile sau o toaletă universală.

Totuşi, trebuie demonstrat faptul că atunci când alte vehicule compatibile intră în compunerea unui tren, toate clauzele STI – RMR pot fi îndeplinite.

6.3.   Elemente constitutive interoperabile care nu au făcut obiectul unei declaraţii CE

6.3.1.   Generalităţi

Pentru o perioadă limitată de timp, cunoscută şi sub denumirea de „perioadă de tranziţie”, elementele constitutive de interoperabilitate care nu beneficiază de o declaraţie CE pot fi în mod excepţional încorporate în subsisteme, cu condiţia ca dispoziţiile descrise în această secţiune să fie îndeplinite.

6.3.2.   Perioada de tranziţie

Perioada de tranziţie începe de la intrarea în vigoare a prezentei STI şi durează şase ani.

După încheierea perioadei de tranziţie şi cu excepţiile permise în secţiunea 6.3.3.3 de mai jos, elementele constitutive de interoperabilitate fac obiectul declaraţiei CE de conformitate şi/sau adecvare pentru utilizare înainte de a fi încorporate în subsistem.

6.3.3.   Certificarea subsistemelor care conţin elemente constitutive de interoperabilitate necertificate pe durata perioadei de tranziţie

6.3.3.1.   Condiţii

Pe durata perioadei de tranziţie, unui organism notificat îi este permis să emită un certificat de conformitate pentru un subsistem, chiar dacă unele elemente constitutive de interoperabilitate incorporate în cadrul subsistemului nu sunt acoperite de declaraţiile CE de conformitate şi/sau adecvare pentru utilizare relevante în conformitate cu prezenta STI, dacă sunt îndeplinite următoarele trei criterii:

| — | conformitatea subsistemului a fost verificată în ceea ce priveşte cerinţele definite în capitolul 4 din prezenta STI de către organismul notificat şi |
| --- | --- |

—

conformitatea subsistemului a fost verificată în ceea ce priveşte cerinţele definite în capitolul 4 din prezenta STI de către organismul notificat şi

| — | prin evaluări suplimentare, organismul notificat confirmă faptul că conformitatea şi/sau adecvarea pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate este în conformitate cu cerinţele din capitolul 5 şi |
| --- | --- |

—

prin evaluări suplimentare, organismul notificat confirmă faptul că conformitatea şi/sau adecvarea pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate este în conformitate cu cerinţele din capitolul 5 şi

| — | elementele constitutive de interoperabilitate care nu sunt incluse în declaraţia CE de conformitate şi/sau de adecvare pentru utilizare relevantă trebuie să fi fost utilizate în cadrul unui subsistem deja dat în exploatare în cel puţin un stat membru înainte de intrarea în vigoare a prezentei STI. |
| --- | --- |

—

elementele constitutive de interoperabilitate care nu sunt incluse în declaraţia CE de conformitate şi/sau de adecvare pentru utilizare relevantă trebuie să fi fost utilizate în cadrul unui subsistem deja dat în exploatare în cel puţin un stat membru înainte de intrarea în vigoare a prezentei STI.

Declaraţiile CE de conformitate şi/sau adecvare pentru utilizare nu sunt redactate pentru elementele constitutive de interoperabilitate evaluate în acest mod.

6.3.3.2.   Notificare

| — | certificatul de conformitate al subsistemului indică în mod clar ce elemente constitutive de interoperabilitate au fost evaluate de organismul notificat ca parte a verificării subsistemului. |
| --- | --- |

—

certificatul de conformitate al subsistemului indică în mod clar ce elemente constitutive de interoperabilitate au fost evaluate de organismul notificat ca parte a verificării subsistemului.

| — | declaraţia CE de verificare a subsistemului indică în mod clar: |
| --- | --- |

—

declaraţia CE de verificare a subsistemului indică în mod clar:

| — | elementele constitutive de interoperabilitate evaluate ca parte a subsistemului |
| --- | --- |

—

elementele constitutive de interoperabilitate evaluate ca parte a subsistemului

| — | confirmarea faptului că subsistemul conţine elementele constitutive de interoperabilitate identice cu cele verificate ca parte a subsistemului. |
| --- | --- |

—

confirmarea faptului că subsistemul conţine elementele constitutive de interoperabilitate identice cu cele verificate ca parte a subsistemului.

| — | pentru respectivele elementele constitutive de interoperabilitate, motivul(ele) pentru care producătorul nu a furnizat declaraţia CE de conformitate şi/sau adecvare pentru utilizare înainte de încorporarea în subsistem. |
| --- | --- |

—

pentru respectivele elementele constitutive de interoperabilitate, motivul(ele) pentru care producătorul nu a furnizat declaraţia CE de conformitate şi/sau adecvare pentru utilizare înainte de încorporarea în subsistem.

6.3.3.3.   Ciclu de viaţă

Producţia sau modernizarea/reînnoirea subsistemului în cauză trebuie să se finalizeze pe durata unei perioade de tranziţie de şase ani. Având în vedere durata de viaţă a subsistemului:

| — | pe durata perioadei de tranziţie şi |
| --- | --- |

—

pe durata perioadei de tranziţie şi

| — | sub răspunderea organismului care a emis declaraţia de verificare CE a subsistemului, |
| --- | --- |

—

sub răspunderea organismului care a emis declaraţia de verificare CE a subsistemului,

elementele constitutive de interoperabilitate care nu beneficiază de o declaraţie CE de conformitate şi/sau adecvare pentru utilizare şi sunt de acelaşi tip construit de acelaşi producător pot fi utilizate pentru înlocuirile legate de întreţinere şi ca piese de schimb pentru subsistem.

După încheierea perioadei de tranziţie şi

| — | până când sistemul este modernizat, reînnoit sau înlocuit şi |
| --- | --- |

—

până când sistemul este modernizat, reînnoit sau înlocuit şi

| — | sub răspunderea organismului care a emis declaraţia de verificare CE a subsistemului, |
| --- | --- |

—

sub răspunderea organismului care a emis declaraţia de verificare CE a subsistemului,

elementele constitutive de interoperabilitate care nu au o declaraţie CE de conformitate şi/sau adecvare pentru utilizare şi sunt de acelaşi tip construit de acelaşi producător pot fi utilizate în continuare pentru înlocuirile legate de întreţinere.

6.3.4.   Proceduri de monitorizare

Pe durata perioadei de tranziţie statele membre:

| — | monitorizează numărul şi tipul elementelor constitutive de interoperabilitate introduse pe piaţă în propriul lor stat; |
| --- | --- |

—

monitorizează numărul şi tipul elementelor constitutive de interoperabilitate introduse pe piaţă în propriul lor stat;

| — | se asigură de faptul că, în cazul în care un sistem este prezentat pentru autorizare, sunt identificate motivele de necertificare a elementului constitutiv de interoperabilitate de către producător; |
| --- | --- |

—

se asigură de faptul că, în cazul în care un sistem este prezentat pentru autorizare, sunt identificate motivele de necertificare a elementului constitutiv de interoperabilitate de către producător;

| — | notifică Comisiei şi altor state membre detaliile elementului constitutiv de interoperabilitate necertificat şi motivele necertificării. |
| --- | --- |

—

notifică Comisiei şi altor state membre detaliile elementului constitutiv de interoperabilitate necertificat şi motivele necertificării.

7.   PUNEREA ÎN APLICARE A STI PMR

În acest capitol este prezentată strategia de aplicare a STI. Trebuie precizate îndeosebi etapele care trebuie parcurse pentru a se trece progresiv de la situaţia actuală la situaţia finală, în care s-a generalizat respectarea STI. Acest capitol se bazează pe necesitatea de a coordona punerea în aplicare a STI, în primul rând din motive tehnice sau operaţionale însă acordă şi atenţia cuvenită analizei costuri-beneficii în conformitate cu dispoziţiile relevante din directivă. În plus, se ia în considerare faptul că punerea în aplicare a unei STI trebuie să fie coordonată la anumite intervale cu punerea în aplicare a altor STI.

Punerea în aplicare a STI-urilor ia în considerare migraţia globală a reţelei feroviare convenţionale şi de mare viteză către o interoperabilitate completă.

Pentru a susţine această migraţie, STI-urile permit aplicarea în etape, treptată şi punerea în aplicare coordonată cu alte STI-uri.

7.1.   Aplicarea prezentei STI noii infrastructuri/noului material rulant

7.1.1.   Infrastructură

Aspectele privind infrastructura din capitolele 2 – 6 din prezenta STI şi orice dispoziţii specifice de mai jos se aplică în totalitate noii infrastructuri date în exploatare.

Prezenta clauză din STI nu se aplică noii infrastructuri care face obiectul unui contract deja semnat sau care se află în ultima fază a procedurii de licitaţie la data intrării în vigoare a prezentei STI.

Administratorul de infrastructură sau întreprinderea feroviară sau şeful de gară responsabil de o gară organizează consultări cu entităţile responsabile de gestionarea cartierului în toate situaţiile când se prevede o nouă construcţie de gară sau cartier, pentru a permite ca cerinţele de accesibilitate să fie îndeplinite nu numai în staţie, ci şi în ceea ce priveşte accesul în staţie.

7.1.2.   Material rulant

7.1.2.1.   Generalităţi

Aspectele privind materialul rulant din capitolele 2 – 6 din prezenta STI şi orice dispoziţii specifice de mai jos se aplică integral noului material rulant dat în exploatare.

Prezenta clauză din STI nu se aplică noului material rulant care face obiectul unui contract deja semnat sau care se află în ultima fază a procedurii de licitaţie la data intrării în vigoare a prezentei STI.

7.1.2.2.   Material rulant de fabricaţie recentă şi concepţie nouă

7.1.2.2.1.   Definiţii

În sensul prezentei secţiuni 7.1.1 şi a secţiunii 7.1.2.1:

| — | Perioada fazei A începe cu numirea şi prezentarea către organismul notificat a unei descrieri a materialului rulant prevăzut să fie dezvoltat şi construit sau achiziţionat. |
| --- | --- |

—

Perioada fazei A începe cu numirea şi prezentarea către organismul notificat a unei descrieri a materialului rulant prevăzut să fie dezvoltat şi construit sau achiziţionat.

| — | Perioada fazei B începe cu emiterea unui certificat de verificare „CE” privind examinarea de tip sau de proiect de către un organism notificat şi se încheie cu expirarea certificatului de verificare „CE” privind examinarea de tip sau de proiect. |
| --- | --- |

—

Perioada fazei B începe cu emiterea unui certificat de verificare „CE” privind examinarea de tip sau de proiect de către un organism notificat şi se încheie cu expirarea certificatului de verificare „CE” privind examinarea de tip sau de proiect.

7.1.2.2.2.   Generalităţi

| — | Certificatul de verificare „CE” privind examinarea de tip sau de proiect a subsistemului şi/sau |
| --- | --- |

—

Certificatul de verificare „CE” privind examinarea de tip sau de proiect a subsistemului şi/sau

| — | certificatul de conformitate şi/sau adecvare la utilizare privind examinarea de tip sau de proiect a elementelor constitutive de interoperabilitate |
| --- | --- |

—

certificatul de conformitate şi/sau adecvare la utilizare privind examinarea de tip sau de proiect a elementelor constitutive de interoperabilitate

pot fi cerute de un solicitant în conformitate cu clauzele 6.2.1 şi 6.1.1.

Solicitantul îşi anunţă intenţia de dezvoltare şi evaluare a noului material rulant şi/sau element constitutiv de interoperabilitate organismului notificat ales în conformitate cu capitolul 6 din prezenta STI. Împreună cu acest anunţ, solicitantul furnizează o descriere a materialului rulant sau a elementului constitutiv de interoperabilitate pe care intenţionează să îl dezvolte şi să îl construiască sau să îl achiziţioneze.

7.1.2.2.3.   Faza A

Ulterior datei de desemnare a organismului notificat, baza de certificare conform STI valabile existente la data numirii pentru materialul rulant specificat este fixată la o perioadă a fazei A de şapte ani, cu excepţia cazului în care se face uz de articolul 19 din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE.

Dacă o versiune revizuită, inclusiv prezenta versiune, a STI intră în vigoare pe durata perioadei fazei A, se permite utilizarea versiunii revizuite, fie în totalitate, fie pentru secţiuni distincte, dacă atât solicitantul, cât şi organismul notificat convin astfel. Aceste acorduri trebuie documentate.

În urma unei evaluări pozitive, organismul notificat emite certificatul de verificare „CE” privind examinarea de tip sau de proiect a subsistemului sau certificatul de conformitate şi/sau adecvare pentru utilizare privind examinarea de tip sau de proiect a elementului constitutiv de interoperabilitate.

7.1.2.2.4.   Faza B

| a) | Cerinţele subsistemului

  Acest certificat de examinare de tip sau de proiect a subsistemului este valabil pe o perioadă a fazei B de şapte ani, chiar dacă intră în vigoare o nouă STI, cu excepţia cazului în care se face uz de articolul 19 din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE. În această perioadă, materialul rulant de acelaşi tip poate fi dat în exploatare fără o nouă evaluare de tip.
  Înainte de sfârşitul perioadei fazei B de şapte ani, materialul rulant este evaluat în conformitate cu STI în vigoare la momentul respectiv în ceea ce priveşte cerinţele care s-au schimbat sau care sunt noi în comparaţie cu baza de certificare.






  — | Dacă se solicită şi se acceptă o derogare, certificatul existent de verificare „CE” privind examinarea de tip sau de proiect rămâne valabil pe o perioadă a fazei B de încă trei ani. Înainte de sfârşitul celor trei ani, acelaşi proces de evaluare şi aplicare a derogării este permis să aibă loc din nou. |
| --- | --- | --- |

a)

Cerinţele subsistemului

Cerinţele subsistemului

Acest certificat de examinare de tip sau de proiect a subsistemului este valabil pe o perioadă a fazei B de şapte ani, chiar dacă intră în vigoare o nouă STI, cu excepţia cazului în care se face uz de articolul 19 din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE. În această perioadă, materialul rulant de acelaşi tip poate fi dat în exploatare fără o nouă evaluare de tip.

Înainte de sfârşitul perioadei fazei B de şapte ani, materialul rulant este evaluat în conformitate cu STI în vigoare la momentul respectiv în ceea ce priveşte cerinţele care s-au schimbat sau care sunt noi în comparaţie cu baza de certificare.

—

Dacă se solicită şi se acceptă o derogare, certificatul existent de verificare „CE” privind examinarea de tip sau de proiect rămâne valabil pe o perioadă a fazei B de încă trei ani. Înainte de sfârşitul celor trei ani, acelaşi proces de evaluare şi aplicare a derogării este permis să aibă loc din nou.

| — | Dacă proiectarea subsistemului este conformă, certificatul de verificare „CE” privind examinarea de tip sau de proiect rămâne valabil pe o perioadă a fazei B de încă şapte ani. |
| --- | --- |

—

Dacă proiectarea subsistemului este conformă, certificatul de verificare „CE” privind examinarea de tip sau de proiect rămâne valabil pe o perioadă a fazei B de încă şapte ani.

În cazul în care nu intră în vigoare nicio nouă STI înainte de sfârşitul perioadei fazei B, evaluarea materialului rulant nu este necesară şi certificarea relevantă rămâne în vigoare pe o perioadă a fazei B de încă şapte ani.

| b) | Cerinţă privind elementele constitutive de interoperabilitate

  Certificatul de examinare de tip sau de proiect sau de adecvare pentru utilizare este valabil pe o perioadă a fazei B de cinci ani, chiar dacă intră în vigoare o nouă STI, cu excepţia cazului în care se face uz de articolul 19 din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE. În această perioadă, noi elemente constitutive de acelaşi tip pot fi date în exploatare fără o nouă evaluare.
  Înainte de sfârşitul perioadei fazei B de cinci ani, elementul constitutiv este evaluat în conformitate cu STI în vigoare la momentul respectiv în ceea ce priveşte cerinţele care s-au schimbat sau care sunt noi în comparaţie cu baza de certificare. |
| --- | --- |

b)

Cerinţă privind elementele constitutive de interoperabilitate

Cerinţă privind elementele constitutive de interoperabilitate

Certificatul de examinare de tip sau de proiect sau de adecvare pentru utilizare este valabil pe o perioadă a fazei B de cinci ani, chiar dacă intră în vigoare o nouă STI, cu excepţia cazului în care se face uz de articolul 19 din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE. În această perioadă, noi elemente constitutive de acelaşi tip pot fi date în exploatare fără o nouă evaluare.

Înainte de sfârşitul perioadei fazei B de cinci ani, elementul constitutiv este evaluat în conformitate cu STI în vigoare la momentul respectiv în ceea ce priveşte cerinţele care s-au schimbat sau care sunt noi în comparaţie cu baza de certificare.

7.1.2.3.   Materialul rulant de concepţie existentă

Materialul rulant a cărui proiect nu este certificat în conformitate cu STI-urile face obiectul condiţiilor descrise în secţiunea 7.5.2.

7.1.2.4.   Perioada de tranziţie

Statele membre nu pot aplica STI pe o perioadă de tranziţie care va dura până la 1 ianuarie 2010. Această permisiune este limitată la cazurile:

| — | contractelor deja semnate sau care se află în ultima fază a procedurii de licitaţie la data intrării în vigoare a prezentei STI şi a opţiunilor la aceste contracte de cumpărare de vehicule suplimentare, sau |
| --- | --- |

—

contractelor deja semnate sau care se află în ultima fază a procedurii de licitaţie la data intrării în vigoare a prezentei STI şi a opţiunilor la aceste contracte de cumpărare de vehicule suplimentare, sau

| — | contractelor de achiziţionare de material rulant nou de un tip de concepţie existentă pe durata acestei perioade de tranziţie. |
| --- | --- |

—

contractelor de achiziţionare de material rulant nou de un tip de concepţie existentă pe durata acestei perioade de tranziţie.

7.2.   Revizuirea STI

În conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Directiva 2001/16/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, Agenţia este responsabilă de elaborarea revizuirii şi actualizarea STI-urilor şi de prezentarea de recomandări corespunzătoare Comitetului la care se face trimitere în articolul 21 din această directivă pentru a se lua în considerare evoluţiile privind tehnologia sau cerinţele sociale. În plus, adoptarea şi revizuirea treptată a altor STI-uri pot avea, de asemenea, impact asupra acestei STI. Schimbările propuse la prezenta STI fac obiectul unei revizuiri minuţioase, iar STI-urile actualizate vor fi publicate periodic orientativ o dată la 3 ani.

Agenţia este notificată cu privire la orice soluţii inovatoare aflate în studiu pentru a stabili includerea ulterioară a acestora în STI.

7.3.   Aplicarea prezentei STI noii infrastructuri/noului material rulant

În ceea ce priveşte infrastructura şi materialul rulant existente, prezenta STI se aplică componentelor care sunt reînnoite sau modernizate în conformitate cu condiţiile din articolul 14 alineatul (3) din directivă.

7.3.1.   Infrastructură

Infrastructura existentă este infrastructura în exploatare la data intrării în vigoare a prezentei STI.

STI nu se aplică infrastructurii existente până când aceasta nu este reînnoită sau modernizată.

Prezenta STI nu se aplică infrastructurii în curs de reînnoire sau modernizare în condiţiile unui contract deja semnat sau care se află în ultima fază a procedurii de licitaţie, la data intrării în vigoare a prezentei STI.

Administratorul de infrastructură sau întreprinderea feroviară sau şeful de gară responsabil de o gară organizează consultaţii cu entităţile responsabile de gestionarea cartierului în toate cazurile de reînnoire sau modernizare a unei staţii sau cartier, pentru a permite ca cerinţele de accesibilitate să fie îndeplinite nu numai în staţie, ci şi în ceea ce priveşte accesul în staţie.

În cazul reînnoirii sau modernizării, nu este obligatoriu ca staţiile existente cu un flux mediu zilnic de 1 000 de pasageri sau mai puţin, combinat atât la îmbarcare, cât şi la debarcare, calculat pe o perioadă de 12 luni, să fie dotate cu ascensoare sau rampe care, în caz contrar, ar fi necesare în scopul punerii în deplină conformitate cu prezenta clauză dacă pe o rază de 50 km, o altă staţie de pe aceeaşi traseu oferă un traseu lipsit de obstacole pe deplin conform. În aceste circumstanţe, proiectul staţiilor noi trebuie să încorporeze posibilitatea instalării pe viitor a unui ascensor şi/sau a unei rampe pentru accesibilitatea tuturor categoriilor de PMR. În aceste condiţii, proiectul staţiilor trebuie să încorporeze posibilitatea instalării pe viitor a unui ascensor şi/sau a unei rampe pentru accesibilitatea tuturor categoriilor de PMR.

cu un flux mediu zilnic de 1 000 de pasageri sau mai puţin, combinat atât la îmbarcare, cât şi la debarcare, calculat pe o perioadă de 12 luni,

7.3.1.1.   Generalităţi

Dacă articolele sunt reînnoite sau modernizate, acestea trebuie să fie conform cerinţelor prezentei STI, cu următoarele excepţii:

Dacă modernizarea sau reînnoirea infrastructurii afectează aspecte ale infrastructurii reglementate de orice clauză din prezenta STI PMR, aceasta este reevaluată în conformitate cu respectiva cerinţă din prezenta STI, sub rezerva următoarelor condiţii:

Conformitatea cu prezenta STI nu este obligatorie dacă lucrările care ar fi necesare pentru îndeplinirea conformităţii necesită modificarea structurală a oricărui element portant.

Sistemele şi componentele care nu sunt incluse în domeniul de aplicare a unui program specific de modernizare şi reînnoire nu trebuie să fie puse în conformitate la momentul unui astfel de program.

În cazul în care infrastructura este reevaluată pe baza oricărei alte STI ca urmare a lucrărilor de reînnoire şi modernizare, este necesară numai reevaluarea pe baza prezentei STI în ceea ce priveşte respectivele sisteme şi componente afectate direct de lucrări.

Există două tipuri de blocuri de infrastructură:

| — | clădiri din staţie (inclusiv parcări, toalete, puncte de vânzare etc.) |
| --- | --- |

—

clădiri din staţie (inclusiv parcări, toalete, puncte de vânzare etc.)

| — | peroane |
| --- | --- |

—

peroane

În cazul modernizării sau reînnoirii oricărui bloc în ansamblu, acesta va încorpora un traseu lipsit de obstacole (dacă este cazul) care poate fi legat de celelalte blocuri ori de câte ori sunt modernizate sau reînnoite.

Întreţinerea normală a articolelor de infrastructură nu implică o reevaluare în limitele prezentei STI.

7.3.1.2.   Trasee lipsite de obstacole – generalităţi (4.1.2.4.1)

Nu este obligatoriu ca pasarelele şi pasajele subterane existente să fie conforme cu cerinţele legate de dimensiunile acestora în ceea ce priveşte lăţimea şi/sau înălţimea liberă.

7.3.1.3.   Geometria pasarelelor, a scărilor fixe şi a pasajelor subterane (4.1.2.14 şi 4.1.2.15)

Nu este obligatoriu ca pasarelele, scările fixe şi pasajele subterane existente să îndeplinească cerinţele legate de dimensiunile acestora în ceea ce priveşte lăţimea şi/sau înălţimea liberă.

7.3.1.4.   Rampe, scări rulante, ascensoare şi benzi rulante (4.1.2.17)

Nu este obligatoriu ca rampele, scările rulante, ascensoarele şi benzile rulante existente să îndeplinească cerinţele privind rampele, scările rulante, ascensoarele şi benzile rulante.

7.3.1.5.   Lăţimea peronului şi marginea peronului (4.1.2.19)

Nu este obligatoriu ca staţiile existente să îndeplinească cerinţele privind lăţimea minimă a peronului în cazul în care cauza neconformităţii este reprezentată de existenţa anumitor obstacole pe peron (ex. coloane structurale, case de scări, ascensoare etc.) care nu pot fi mutate.

7.3.1.6.   Înălţimea şi spaţiul liber al peronului (4.1.2.18)

Nu este obligatoriu ca peroanele reînnoite să îndeplinească cerinţele privind înălţimea şi spaţiul liber al peronului, însă această cerinţă rămâne obligatorie pentru peroanele modernizate.

7.3.1.7.   Clădiri istorice

Dacă o staţie existentă sau o parte din aceasta este o clădire istorică recunoscută şi este protejată de legea naţională, operatorul de infrastructură trebuie să depună toate eforturile pentru punerea în aplicare a prezentei STI. Totuşi, dacă se poate demonstra faptul că ar fi încălcată legea naţională pentru protecţia clădirii, punerea în aplicare a cerinţelor relevante din prezenta STI nu este obligatorie.

7.3.2.   Material rulant

Materialul rulant existent este materialul rulant care a fost în exploatare sau care a făcut obiectul unui contract sau care se află în ultima fază a procedurii de licitaţie la data intrării în vigoare a prezentei STI.

STI nu se aplică materialului rulant existent atâta timp cât nu este reînnoit sau modernizat.

Prezenta clauză a STI nu se aplică materialului rulant în curs de reînnoire sau modernizare în condiţiile unui contract deja semnat sau care se află în ultima fază a procedurii de licitaţie, la data intrării în vigoare a prezentei STI.

7.3.2.1.   Generalităţi

Dacă modernizarea sau reînnoirea materialului rulant afectează aspecte ale materialului rulant reglementate de orice clauză din prezenta STI PMR, acesta este reevaluat în conformitate cu respectiva cerinţă din prezenta STI, sub rezerva următoarelor condiţii:

Sistemele şi componentele care nu sunt incluse în domeniul de aplicare a unui program specific de modernizare şi reînnoire nu trebuie să fie puse în conformitate la momentul unui astfel de program.

În cazul în care un vehicul este reevaluat pe baza oricărei alte STI ca urmare a lucrărilor de reînnoire şi modernizare, este necesară numai reevaluarea pe baza prezentei STI în ceea ce priveşte respectivele sisteme şi componente afectate direct de lucrări.

Conformitatea cu prezenta STI nu este obligatorie dacă lucrările care ar fi necesare pentru îndeplinirea conformităţii necesită modificarea structurală a portalurilor de uşi (interioare sau exterioare), şasiurilor, stâlpilor de coliziune, caroseriilor vehiculelor, protecţiei la suprapunere a vehiculelor sau orice lucrare care ar necesita revalidarea integrităţii structurale a vehiculului în conformitate cu EN 12663:iulie 2001 şi/sau alte STI-uri.

7.3.2.2.   Scaune

Conformitatea cu clauza 4.2.2.1 privind mânerele de pe spătarele scaunelor este obligatorie numai dacă structurile scaunelor sunt reînnoite sau modernizate în cadrul întregului vehicul.

Conformitatea cu clauza 4.2.2.2 privind instalarea de locuri prioritare este obligatorie numai dacă aranjarea locurilor este modificată în cadrul întregului tren şi acest lucru poate fi realizat fără a reduce capacitatea existentă a trenului. În cele din urmă, trebuie prevăzut numărul maxim de locuri prioritare cu menţinerea capacităţii existente.

Conformitatea cu cerinţele privind înălţimea liberă deasupra locurilor prioritare nu este obligatorie dacă factorul de limitare este o plasă de bagaje nemodificată din punct de vedere structural pe durata lucrărilor de reînnoire sau modernizare.

7.3.2.3.   Spaţii pentru scaune cu rotile

Conformitatea cu cerinţele privind spaţiile pentru scaune cu rotile este obligatorie numai dacă aranjarea locurilor este modificată în întreaga compunere a trenului. Totuşi, în cazul în care uşa de la intrare sau culoarele de trecere nu pot fi modificate pentru a permite accesul scaunelor cu rotile, un spaţiu pentru scaune cu rotile nu trebuie prevăzut dacă aranjarea locurilor este modificată.

Instalarea de dispozitive de alarmă în spaţiile pentru scaune cu rotile nu este obligatorie dacă vehiculul nu are un sistem de comunicaţie electric care poate fi adaptat pentru a încorpora un astfel de dispozitiv.

7.3.2.4.   Uşi exterioare

Conformitatea cu cerinţele care definesc exteriorul uşilor prin semne şi contrast este obligatorie numai dacă vehiculul este revopsit (sau altfel ornamentat).

Conformitatea cu cerinţele care definesc poziţia interioară a uşilor exterioare prin contrast la nivelul pardoselii este obligatorie numai dacă podeaua este reînnoită sau modernizată.

Conformitatea cu cerinţele de instalare a semnalelor la închiderea şi deschiderea uşilor este obligatorie numai dacă sistemul de comandă a uşii este reînnoit sau modernizat.

Conformitatea deplină cu cerinţele privind poziţia şi iluminarea butoanelor de uşi este obligatorie numai dacă sistemul de comandă a uşii este reînnoit sau modernizat şi dacă butoanele pot fi repoziţionate fără modificarea structurii vehiculului sau a uşii. Totuşi, în acest caz, butoanele reînnoite sau modernizate trebuie instalate cât mai aproape de poziţia conformă.

7.3.2.5.   Uşi interioare

Conformitatea cu cerinţele privind poziţionarea şi forţele de operare a butoanelor uşii este obligatorie numai dacă uşa şi mecanismul uşii şi/sau butonul este reînnoit sau modernizat.

Conformitatea cu cerinţa privind funcţionarea uşilor de legătură consecutive şi între vehicule în mod sincron este obligatorie numai dacă uşile sunt deja automatizate, sistemul de comandă a uşii este reînnoit sau modernizat şi dacă există un sistem de comunicaţie între vehicule corespunzător.

7.3.2.6.   Iluminat

Conformitatea cu această cerinţă de asigurare a iluminării scărilor, în conformitate cu clauza 4.2.2.5, la uşile exterioare nu este obligatorie dacă se poate stabili faptul că sistemul electric nu are capacitatea de a suporta sarcini suplimentare sau dacă această iluminare nu poate fi integrată în mod util fără modificarea structurală a uşii.

7.3.2.7.   Toalete

Asigurarea unei toalete universale pe deplin conforme este obligatorie numai dacă toaletele existente sunt complet reînnoite sau modernizate, dacă este prevăzut un spaţiu pentru scaune cu rotile şi dacă o toaletă universală conformă poate fi integrată fără modificarea structurală a caroseriei vehiculului.

Instalarea de dispozitive de alarmă în toaleta universală nu este obligatorie dacă vehiculul nu are un sistem de comunicaţie electric care poate fi adaptat pentru a încorpora un astfel de dispozitiv.

7.3.2.8.   Culoare de trecere

Conformitatea cu cerinţele clauzei 4.2.2.7 este obligatorie numai dacă aranjarea locurilor este modificată în întreg vehiculul şi dacă este prevăzut un spaţiu pentru scaune cu rotile.

Conformitatea cu cerinţele privind culoarele de trecere dintre vehiculele de legătură este obligatorie numai dacă coridorul de mijloc este reînnoit sau modernizat.

7.3.2.9.   Informaţii

Conformitatea cu cerinţele clauzei 4.2.2.8.2.2 privind informaţiile despre rută nu este obligatorie la reînnoire sau modernizare. Totuşi, dacă este instalat un sistem automat de informaţii despre rută ca parte a unui program de reînnoire sau modernizare, acesta trebuie să îndeplinească cerinţele prezentei clauze.

Conformitatea cu celelalte părţi ale clauzei 4.2.2.8 este obligatorie ori de câte ori semnele sau finisările interioare sunt reînnoite sau modernizate.

7.3.2.10.   Diferenţe de nivel

Conformitatea cu cerinţele clauzei 4.2.2.9 nu este obligatorie la reînnoire sau modernizare, cu excepţia cazului în care o bandă de avertizare de culoare contrastantă de pe muchiile treptelor este prevăzută în cazul în care materialele suprafeţei sunt reînnoite sau modernizate.

7.3.2.11.   Bare de mână

Conformitatea cu cerinţele clauzei 4.2.2.10 este obligatorie numai dacă barele de mână existente sunt reînnoite sau modernizate.

7.3.2.12.   Cuşetă cu acces pentru scaune cu rotile

Conformitatea cu cerinţa de asigurare a unei cuşete cu acces pentru scaune cu rotile este obligatorie numai în cazul în care cuşeta existentă este reînnoită sau modernizată.

Instalarea de dispozitive de alarmă în cuşetele cu acces pentru scaune cu rotile nu este obligatorie dacă vehiculul nu are un sistem de comunicaţie electric care poate fi adaptat pentru a încorpora un astfel de dispozitiv.

7.3.2.13.   Poziţia scărilor, scări şi dispozitive de ajutor la urcare

Conformitatea cu cerinţele clauzei 4.2.2.12 nu este obligatorie la reînnoire sau modernizare, cu excepţia cazului în care sunt prevăzute scări escamotabile sau alte dispozitive de ajutor la urcare complete, acestea trebuind să îndeplinească subclauzele relevante din prezenta secţiune din STI.

Totuşi, dacă un spaţiu pentru scaune cu rotile în conformitate cu clauza 4.2.23 este creat la reînnoire sau modernizare, atunci este obligatorie instalarea unei forme de asistenţă la urcare în conformitate cu clauza 4.2.2.12.4.

Administratorul de infrastructură [sau şeful (şefii) de gară în cazul în care este (sunt) entitatea (entităţile) responsabilă(e)] şi întreprinderea feroviară responsabilă trebuie să convină în conformitate cu articolul 10.5 91/440/CE, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2004/51/CE înainte de darea în exploatare a materialului rulant reînnoit sau modernizat pentru a stabili partea responsabilă de asigurarea dispozitivelor de ajutor la urcare, dacă este cazul (clauza 4.2.2.12.4). Administratorul de infrastructură [sau şeful (şefii) de gară] şi întreprinderea feroviară trebuie să se asigure de faptul că repartizarea convenită a responsabilităţilor este soluţia globală cea mai viabilă.

7.4.   Cazuri speciale

7.4.1.   Generalităţi

Următoarele dispoziţii speciale sunt permise în cazurile speciale de mai jos.

Aceste cazuri speciale intră în două categorii: dispoziţiile se aplică fie permanent (caz „P”), fie temporar (caz „T”). În cazurile temporare, se recomandă ca statele membre în cauză să se conformeze subsistemului relevant fie până în anul 2010 (caz „T1”), un obiectiv stabilit în Decizia nr. 1692/96/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 23 iulie 1996 privind orientările comunitare pentru dezvoltarea reţelei transeuropene de transport, fie până în anul 2020 (caz „T2”).

7.4.1.1.   Înălţimea peronului

Danemarca „P”

Danemarca „P”

Este permis ca peronul să aibă o înălţime de 920 mm deasupra suprafeţei de rulare pentru serviciile S-Bahn.

Franţa „P”

Franţa „P”

Este permis ca peronul să aibă o înălţime de 920 mm deasupra suprafeţei de rulare pentru reţeaua Ile-de-France.

Germania „P”

Germania „P”

Este permis ca peronul să aibă o înălţime de 960 mm deasupra suprafeţei de rulare pentru serviciile S-Bahn.

Marea Britanie, Irlanda de Nord şi Republica Irlanda „P”

Marea Britanie, Irlanda de Nord şi Republica Irlanda „P”

Este permis ca peronul să aibă o înălţime de 915 mm deasupra suprafeţei de rulare.

Lituania, Letonia şi Estonia „P”

Lituania, Letonia şi Estonia „P”

Numai pentru infrastructura feroviară, este permis ca peronul să aibă o înălţime de 200 mm sau de 1 100 mm (+ 20 mm, – 50 mm) deasupra suprafeţei de rulare.

Polonia „P”

Polonia „P”

Este permis ca peronul să aibă o înălţime de 960 mm deasupra suprafeţei de rulare pentru serviciile S-Bahn.

Portugalia „P”

Portugalia „P”

Pentru întreaga infrastructură feroviară existentă în Portugalia, este permis ca peronul să aibă o înălţime de 900 mm deasupra suprafeţei de rulare.

În staţii şi la opriri fără servicii de trafic de periferie, este permis ca peronul să aibă o înălţime de 685 mm deasupra suprafeţei de rulare.

Notă: Proiectarea pragului uşii de la intrarea într-un material rulant (linie suburbană şi principală) trebuie optimizată pentru accesul de pe peroanele cu o înălţime de 900 mm.

Spania „P”

Spania „P”

Este permis ca peronul să aibă o înălţime de 680 mm deasupra suprafeţei de rulare pentru peroanele destinate traficului de periferie şi regional.

Suedia „P”

Suedia „P”

Este permis ca peronul să aibă o înălţime între 580 mm – 730 mm deasupra suprafeţei de rulare.

Olanda „P”

Olanda „P”

Este permis ca peronul să aibă o înălţime de 840 mm deasupra suprafeţei de rulare.

7.4.1.2.   Spaţiul liber al peronului

Republica Irlanda „P”

Republica Irlanda „P”

Pe şină dreaptă şi orizontală bq0 = 1 561 mm.

q0

Marea Britanie „P”

Marea Britanie „P”

Spaţiul liber al peronului:

La peroane drepte şi la nivel:

| ∞ ≥ R ≥ 360 | 360 ≥ R ≥ 160 |
| --- | --- |
| bq0 = 1 447,5 | |

∞ ≥ R ≥ 360

R

360 ≥ R ≥ 160

R

bq0 = 1 447,5

q0

Formula

Pentru liniile utilizate cu Eurostar (clasa 373) şi liniile pe care circulă vagoanele de marfă de 2,6 m.

| ∞ ≥ R ≥ 360 | 360 ≥ R ≥ 160 |
| --- | --- |
| bq0 = 1 477,5 | |

∞ ≥ R ≥ 360

R

360 ≥ R ≥ 160

R

bq0 = 1 477,5

q0

Formula

Pentru liniile pe care circulă vagoane de marfă de 2,6 m.

| | ∞ ≥ R ≥ 500 | 500 ≥ R ≥ 160 |
| --- | --- | --- |
| Partea interioară a curbei | bq0 = 1 447,5 | |

∞ ≥ R ≥ 500

R

500 ≥ R ≥ 160

R

Partea interioară a curbei

bq0 = 1 447,5

q0

Formula

| | ∞ ≥ R ≥ 360 | 360 ≥ R ≥ 160 |
| --- | --- | --- |
| Partea exterioară a curbei | bq0 = 1 447,5 | |

∞ ≥ R ≥ 360

R

360 ≥ R ≥ 160

R

Partea exterioară a curbei

bq0 = 1 447,5

q0

Formula

Pentru peroanele cu înălţimi de 550 mm şi 760 mm, spaţiul liber va fi:

Belgia „P”

Belgia „P”

Formula în curbă cu o rază R, precum 1 000 ≤ R < ∞ (m)

Formula în curbă cu o rază R, precum R < 1 000 (m)

Italia „P”

Italia „P”

Pentru înălţimi de peron de 550 mm

Formula

Finlanda „P”

Finlanda „P”

Formula

Lituania, Letonia, Estonia „P”

Lituania, Letonia, Estonia „P”

Numai pentru infrastructura feroviară convenţională:

Pentru înălţimi de peron de 200 mm bq0 = 1 745 mm (+ 30 mm, - 25 mm).

q0

Pentru înălţimi de peron de 1 100 mm bq0 = 1 920 mm (+ 30 mm, - 25 mm).

q0

Irlanda de Nord „P”

Irlanda de Nord „P”

Pe şină dreaptă şi orizontală bq0 = 1 560 mm.

q0

Polonia „P”

Polonia „P”

Formula

Portugalia „P”

Portugalia „P”

Aplicabilă întregii infrastructuri feroviare convenţionale existente.

Ecartament (nominal): 1 668 mm

nominal

Pentru înălţimi de peron (h) de 900 mm (700 mm < h ≤ 1 170 mm)

(h)

700 mm

h

1 170 mm

Formula

Pentru înălţimi de peron (h) de 685 mm (400 mm ≤ h ≤ 700 mm)

(h)

400 mm

h

700 mm

Formula

Spania „P”

Spania „P”

Numai părţi din reţea cu un ecartament de 1 668 mm

Formula

Suedia „P”

Suedia „P”

Formula

Formula

7.4.1.3.   Scări de acces şi ieşire

7.4.1.3.1.   Generalităţi

Dacă materialul rulant interoperabil este utilizat cu peroanele descrise în cazurile speciale din clauza 7.4.1.2, pentru peroanele cu o înălţime de 550 mm sau 760 mm, următoarea valoare suplimentară δ
  g
  poate fi adăugată la valoarea convenţională de δ
  h
  .

g

h

Valoarea corespunzătoare de
  b

  q0

  este, de asemenea, furnizată în tabele.

b

q0

Valoarea suplimentară δ
  g
  pentru şină dreaptă şi orizontală.

g

| | Belgia „P” | Finlanda „P” | Italia „P” | Polonia „P” | Portugalia „P” pentru peroane de 900 mm | Portugalia „P” pentru peroane de 685 mm | Suedia „P” | Spania „P” | GB „P” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| δg | 0 | 150 | 11,5 | 75 | +120 mm | +150 mm | 20 | 70 | - 202,5 |
| bq0 | 1 650 | 1 800 | 1 661,5 | 1 725 | 1 770 mm | 1 800 mm | 1 670 | 1 720 | 1 447,5 |
| Pentru dimensiuni suplimentare a se vedea: | | 7.4.1.3.3 | | | 7.4.1.3.4 | 7.4.1.3.4 | | | 7.4.1.3.2 |

Belgia „P”

Finlanda „P”

Italia „P”

Polonia „P”

Portugalia „P” pentru peroane de 900 mm

Portugalia „P” pentru peroane de 685 mm

Suedia „P”

Spania „P”

GB „P”

δg

g

0

150

11,5

75

+120 mm

+150 mm

20

70

- 202,5

bq0

bq0

1 650

1 800

1 661,5

1 725

1 770 mm

1 800 mm

1 670

1 720

1 447,5

Pentru dimensiuni suplimentare a se vedea:

7.4.1.3.3

7.4.1.3.4

7.4.1.3.4

7.4.1.3.2

Valoarea suplimentară δ
  g
  pentru R = 300 m

g

| | Belgia „P” | Finlanda „P” | Italia „P” | Polonia „P” | Portugalia „P” pentru peroane de 900 mm | Portugalia „P” pentru peroane de 685 mm | Suedia „P” | Spania „P” | GB „P” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| δg | 54,5 | 257,5 | 11,5 | 195 | +213 mm | +215 mm | Interior 144
  Exterior 123,5 | 70 | Standard –200
  Eurostar
  -170 |
| bq0 | 1 716,5 | 1 920 | 1 674 | 1 845 | 1 876 mm | 1 878 mm | Interior 1 806,5
  Exterior 1 773,5 | 1 732,5 | Standard 1 462,5
  Eurostar
  1 492,5 |
| Pentru dimensiuni suplimentare a se vedea: | | 7.4.1.3.3 | | | 7.4.1.3.4 | 7.4.1.3.4 | | | 7.4.1.3.2 |

Belgia „P”

Finlanda „P”

Italia „P”

Polonia „P”

Portugalia „P” pentru peroane de 900 mm

Portugalia „P” pentru peroane de 685 mm

Suedia „P”

Spania „P”

GB „P”

δg

g

54,5

257,5

11,5

195

+213 mm

+215 mm

Interior 144

Exterior 123,5

70

Standard –200

Eurostar

-170

bq0

bq0

1 716,5

1 920

1 674

1 845

1 876 mm

1 878 mm

Interior 1 806,5

Exterior 1 773,5

1 732,5

Standard 1 462,5

Eurostar

1 492,5

Pentru dimensiuni suplimentare a se vedea:

7.4.1.3.3

7.4.1.3.4

7.4.1.3.4

7.4.1.3.2

7.4.1.3.2.   Caz special pentru materialul rulant în exploatare în Marea Britanie „P”

Deoarece δg este o valoare negativă, prima treaptă conform clauzei 4.2.2.12.1 trebuie să fie eliminată la circularea pe liniile din Marea Britanie. În aceste condiţii, prima treaptă utilizabilă pe liniile din Marea Britanie trebuie să fie conformă cu următorul tabel:

g

| | δh mm | δv+ mm | δv- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| pe şină dreaptă şi orizontală | 200 | 230 | 160 |
| pe şină cu o rază de viraj de 300 m, caz Standard | 200 | 230 | 160 |
| pe şină cu o rază de viraj de 300 m, caz Eurostar | 255 | 230 | 160 |

δh mm

h mm

δv+ mm

v+ mm

δv- mm

v- mm

pe şină dreaptă şi orizontală

200

230

160

pe şină cu o rază de viraj de 300 m, caz Standard

200

230

160

pe şină cu o rază de viraj de 300 m, caz Eurostar

255

230

160

Image

7.4.1.3.3.   Caz special pentru materialul rulant în exploatare în Finlanda „P”

Deoarece există o creştere a valorii de δg, o treaptă suplimentară este necesară pe liniile din Finlanda. În aceste condiţii, prima treaptă utilizabilă trebuie să fie conformă cu următorul tabel şi astfel încât ecartamentul maxim din construcţie al vehiculului să îndeplinească cerinţele din anexa W la STI pentru vagoane de marfă:

g

| | δh mm | δv+ mm | δv- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| pe şină dreaptă şi orizontală | 200 | 230 | 160 |
| pe o şină cu o rază de viraj de 300 m | 410 | 230 | 160 |

δh mm

h mm

δv+ mm

v+ mm

δv- mm

v- mm

pe şină dreaptă şi orizontală

200

230

160

pe o şină cu o rază de viraj de 300 m

410

230

160

Image

7.4.1.3.4.   Caz special pentru materialul rulant prevăzut să intre în exploatare în reţeaua feroviară convenţională existentă în Portugalia „P”

Deoarece există o creştere a valorii de δg şi nivelurile peroanelor diferă (900 mm şi 685 mm) de nivelurile peroanelor standard (760 mm şi 550 mm), la materialul rulant planificat să fie utilizat pe liniile din Portugalia în aceste condiţii, prima treaptă utilizabilă trebuie să fie conform următorului tabel şi astfel încât ecartamentul maxim din construcţie al vehiculului să îndeplinească cerinţele prEN 15273-2:2005 – Aplicaţii feroviare – Ecartamente – Partea 2: Ecartament material rulant – anexa privind ecartamentele Portuguese Kinematics (CP)

g

Proiectarea pragului uşii de la intrarea într-un material rulant (linie periferie şi principală) trebuie optimizată pentru accesul de pe peroanele cu o înălţime de 900 mm.

| | δh mm | δv+ mm | δv- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| pe şină dreaptă şi orizontală | 200 | 230 | 160 |
| pe o şină cu o rază de viraj de 300 m | 370 | 230 | 160 |

δh mm

h mm

δv+ mm

v+ mm

δv- mm

v- mm

pe şină dreaptă şi orizontală

200

230

160

pe o şină cu o rază de viraj de 300 m

370

230

160

Image

7.4.1.4.   Culoare de trecere

Caz special Marea Britanie, Irlanda de Nord şi Republica Irlanda „P”

Caz special Marea Britanie, Irlanda de Nord şi Republica Irlanda „P”

Datorită gabaritului de liberă trecere, curburii şinei şi prin urmare, lăţimii limitate a vehiculului, se aplică următoarele:

Din punctul de intrare până la vehicul, culoarul minim de trecere pentru acces la locurile prioritare trebuie să fie conform cazului general.

Nu trebuie să existe o cerinţă specială pentru PMR pentru un culoar minim de trecere pentru accesul la alte locuri.

7.4.1.5.   Semnale de uşă sonore conform capitolului 4.2.2.4.1 „P”

Caz special Germania

Caz special Germania

Datorită nivelurilor de zgomot reduse din trenurile moderne, în Germania semnalul sonor trebuie să fie de cel puţin 60 dB L(Aeg, T) +/- 2. Alternativ, trebuie să existe semnale sonore de 5 dB peste zgomotul ambient.

7.4.1.6.   Locuri prioritare „P”

Cazuri speciale Germania şi Danemarca

Cazuri speciale Germania şi Danemarca

10 % din locuri trebuie să fie locuri prioritare. În trenurile cu un voluntar şi rezervare obligatorie, cel puţin 20 % din locurile prioritare trebuie să fie prevăzute cu o pictogramă, restul de 80 % din locurile prioritare pot fi ocupate sau rezervate în avans.

În trenuri fără nici o posibilitate de rezervare, toate locurile prioritare trebuie să fie prevăzute cu o pictogramă pentru PMR în conformitate cu capitolul 4.2.2.2.1.1.

7.4.1.7.   Trasee lipsite de obstacole „P” (clauza 4.1.2.3.1)

Caz special Franţa (numai reţeaua Ile de France)

Caz special Franţa (numai reţeaua Ile de France)

Nu este necesar ca staţiile noi, reînnoite sau modernizate, cu o capacitate de transfer mai mică de 5 000 de pasageri pe zi (totalul pasagerilor la îmbarcare şi debarcare), să îndeplinească aspectele legate de ascensoare şi/sau rampe ale cerinţei privind traseele lipsite de obstacole dacă pe o rază de 25 km, o altă staţie de pe aceeaşi rută oferă un traseu lipsit de obstacole. În aceste circumstanţe, proiectul staţiilor noi trebuie să încorporeze posibilitatea instalării pe viitor a unui ascensor şi/sau a unei rampe pentru accesibilitatea tuturor categoriilor de PMR.

7.4.1.8.   Numărul de pasageri

Caz special Austria „T1”

Caz special Austria „T1”

Datorită planului rapid de punere în aplicare al autorităţilor austriece, pe durata acestui caz special temporar, cerinţele privind numărul de pasageri din clauzele 7.1.1 şi 7.3.1 (infrastructură) şi 4.1.4 (norme de exploatare pentru traseele lipsite de obstacole) se aplică numai infrastructurii noi, reînnoite sau modernizate pentru staţiile cu un flux mediu zilnic de 2 000 pasageri sau mai mult, combinat atât la îmbarcare, cât şi la debarcare.

7.5.   Material rulant care circulă conform acordurilor naţionale, bilaterale, multilaterale sau internaţionale

7.5.1.   Acorduri existente

Statele membre notifică Comisia, în termen de 6 luni de la intrarea în vigoare a prezentei STI, cu privire la următoarele acorduri conform cărora materialul rulant care face obiectul domeniului de aplicare a prezentei STI (construcţia, reînnoirea, modernizarea, darea în exploatare, operarea şi gestionarea materialului rulant definit în capitolul 2 din prezenta STI) este exploatat:

| — | acorduri naţionale, bilaterale sau multilaterale între statele membre şi întreprinderile feroviare sau administratorii de infrastructură, convenite fie permanent, fie temporar şi necesare datorită caracterului foarte special sau local al serviciului de transport în cauză; |
| --- | --- |

—

acorduri naţionale, bilaterale sau multilaterale între statele membre şi întreprinderile feroviare sau administratorii de infrastructură, convenite fie permanent, fie temporar şi necesare datorită caracterului foarte special sau local al serviciului de transport în cauză;

| — | acorduri bilaterale sau multilaterale între întreprinderi feroviare, administratori de infrastructură sau între autorităţile pentru siguranţă, care asigură niveluri semnificative de interoperabilitate locală sau regională; |
| --- | --- |

—

acorduri bilaterale sau multilaterale între întreprinderi feroviare, administratori de infrastructură sau între autorităţile pentru siguranţă, care asigură niveluri semnificative de interoperabilitate locală sau regională;

| — | acorduri internaţionale între unul sau mai multe state membre şi cel puţin o ţară terţă sau între întreprinderile feroviare ori administratorii de infrastructură ai statelor membre şi cel puţin o întreprindere feroviară sau un administrator de infrastructură al unei ţări terţe, care asigură niveluri semnificative de interoperabilitate locală sau regională. |
| --- | --- |

—

acorduri internaţionale între unul sau mai multe state membre şi cel puţin o ţară terţă sau între întreprinderile feroviare ori administratorii de infrastructură ai statelor membre şi cel puţin o întreprindere feroviară sau un administrator de infrastructură al unei ţări terţe, care asigură niveluri semnificative de interoperabilitate locală sau regională.

Exploatarea/întreţinerea continuă a materialului rulant reglementată de aceste acorduri este permisă în măsura în care acestea sunt conforme cu legislaţia comunitară.

Compatibilitatea acestor acorduri cu legislaţia UE, inclusiv caracterul lor nediscriminatoriu, în special prezenta STI, vor fi evaluate şi Comisia va lua măsurile necesare, precum revizuirea prezentei STI, pentru a include posibile cazuri speciale sau măsuri tranzitorii.

7.5.2.   Acorduri viitoare

Orice acord viitor sau modificare a acordurilor existente, în special cele care includ achiziţionarea de material rulant a cărui concepţie nu este certificată în conformitate cu STI-urile, ia în considerare legislaţia UE, în special prezenta STI. Statele membre comunică Comisiei aceste acorduri/modificări. În acest caz se aplică aceeaşi procedură din alineatul 7.5.1.

7.6.   Darea în exploatare a infrastructurii şi a materialului rulant

În conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE, dacă au fost îndeplinite toate cerinţele STI PMR şi dacă declaraţia de verificare CE pentru infrastructură şi material rulant este acordată în cadrul unui stat membru, aceasta este reciproc recunoscută de toate statele membre în ceea ce priveşte aspectele legate de accesibilitatea PMR.

La solicitarea certificării în conformitate cu articolul 10 din Directiva 2004/49 (partea B din certificat) sau a autorizaţiei de dare în exploatare în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Directiva 2001/16, întreprinderile feroviare pot solicita şi certificarea/autorizarea dării în exploatare a infrastructurii şi a materialului rulant. Materialul rulant poate fi clasificat în funcţie de serie şi tip.

Totuşi, se verifică dacă infrastructura şi materialul rulant sunt compatibile în cazul în care sunt exploatate împreună. Acest lucru se poate realiza prin utilizarea registrelor de infrastructură şi material rulant.

---

(1)  JO L 315, 3.12.2007, p. 14.

1

(2)  De asemenea, se aplică normele obişnuite de măsurare a treptei. Prin urmare, acest lucru va împiedica amplasarea uşii în anumite zone ale unui vehicul.

2

(3)  Modulele A1 şi H1 sunt permise pentru soluţii existente numai în condiţiile definite în clauza 6.1.3.

3

---

ANEXE (LA STI)

Domeniul de aplicare: toate subsistemele Aspect: accesibilitatea pentru persoanele cu mobilitate redusă

| ANEXA A | Rezervat |
| --- | --- |

ANEXA A

| ANEXA B | Rezervat |
| --- | --- |

ANEXA B

| ANEXA C | Evaluarea procedurilor de întreţinere: procedura de evaluare a conformităţii (Anexa F4) |
| --- | --- |

ANEXA C

| ANEXA D | Evaluarea elementelor constitutive de interoperabilitate |
| --- | --- |

ANEXA D

| D.1 | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

D.1

| D.2 | Caracteristici |
| --- | --- |

D.2

| ANEXA E | Evaluarea subsistemelor |
| --- | --- |

ANEXA E

| E.1 | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

E.1

| E.2 | Caracteristici şi module |
| --- | --- |

E.2

| ANEXA F | Proceduri de evaluare a conformităţii şi adecvării pentru utilizare |
| --- | --- |

ANEXA F

| F.1 | Lista modulelor |
| --- | --- |

F.1

| F.2 | Module pentru elementele constitutive de interoperabilitate |
| --- | --- |

F.2

| F.2.1 | Modulul A: controlul intern al producţiei |
| --- | --- |

F.2.1

| F.2.2 | Modul A1: controlul intern al proiectării cu verificarea produsului |
| --- | --- |

F.2.2

| F.2.3 | Modulul B: examinarea de tip |
| --- | --- |

F.2.3

| F.2.4 | Modulul C: conformitatea cu tipul |
| --- | --- |

F.2.4

| F.2.5 | Modulul D: sistemul de asigurare a calităţii producţiei |
| --- | --- |

F.2.5

| F.2.6 | Modulul F: verificarea produsului |
| --- | --- |

F.2.6

| F.2.7 | Modulul H1: sistemul de asigurare integrală a calităţii |
| --- | --- |

F.2.7

| F.2.8 | Modulul H2: sistemul de asigurare integrală a calităţii cu examinarea proiectării |
| --- | --- |

F.2.8

| F.2.9 | Modulul V: validarea de tip prin experienţă în exploatare (adecvare pentru utilizare) |
| --- | --- |

F.2.9

| F.3 | Module pentru verificarea CE a subsistemelor |
| --- | --- |

F.3

| F.3.1 | Modulul SB: examinarea de tip |
| --- | --- |

F.3.1

| F.3.2 | Modulul SD: sistemul de asigurare a calităţii producţiei |
| --- | --- |

F.3.2

| F.3.3 | Modulul SF: verificarea produsului |
| --- | --- |

F.3.3

| F.3.4 | Modulul SG: verificarea unităţii |
| --- | --- |

F.3.4

| F.3.5 | Modulul SH2: sistemul de asigurare integrală a calităţii cu examinarea proiectării |
| --- | --- |

F.3.5

| F.4 | Evaluarea procedurilor de întreţinere: procedura de evaluare a conformităţii |
| --- | --- |

F.4

| ANEXA G | Rezervat |
| --- | --- |

ANEXA G

| ANEXA H | Rezervat |
| --- | --- |

ANEXA H

| ANEXA I | Rezervat |
| --- | --- |

ANEXA I

| ANEXA J | Rezervat |
| --- | --- |

ANEXA J

| ANEXA K | Rezervat |
| --- | --- |

ANEXA K

| ANEXA L | Aspecte nespecificate în STI PMR şi pentru care se aplică standardele europene sau este necesară comunicarea standardelor naţionale. |
| --- | --- |

ANEXA L

| ANEXA M | Scaun cu rotile transportabil |
| --- | --- |

ANEXA M

| M.1 | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

M.1

| M.2 | Caracteristici |
| --- | --- |

M.2

| ANEXA N | Semne pentru PMR |
| --- | --- |

ANEXA N

| N.1 | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

N.1

| N.2 | Semne pentru infrastructură |
| --- | --- |

N.2

| N.3 | Semne pentru material rulant |
| --- | --- |

N.3

| N.4 | Semne internaţionale pentru scaun cu rotile |
| --- | --- |

N.4

| N.5 | Semn pentru bucle inductive |
| --- | --- |

N.5

| N.6 | Semn pentru apel pentru asistenţă/apel pentru informaţii |
| --- | --- |

N.6

| N.7 | Semn pentru apel de urgenţă |
| --- | --- |

N.7

| N.8 | Semne pentru locuri prioritare |
| --- | --- |

N.8

ANEXA A

Rezervat

ANEXA B

Rezervat

ANEXA C

Evaluarea procedurilor de întreţinere: procedura de evaluare a conformităţii (Anexa F4)

ANEXA D

Evaluarea elementelor constitutive de interoperabilitate

D.1   Domeniul de aplicare

Prezenta anexă prezintă evaluarea conformităţii şi a adecvării pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate.

D.2   Caracteristici

Caracteristicile elementelor constitutive de interoperabilitate care urmează să fie evaluate în diferitele faze de proiectare, dezvoltare şi producţie sunt marcate cu X în tabelul D.1.

Tabel D.1

Evaluarea elementelor constitutive de interoperabilitate.

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Elemente constitutive de interoperabilitate şi caracteristici ce urmează să fie evaluate | Evaluarea în următoarea fază |
| Faza de proiectare şi dezvoltare | Faza de producţie |
| Revizuirea proiectării şi/sau examinarea proiectării | Revizuirea procesului de fabricaţie | Test de tip | Verificarea conformităţii cu tipul |
| 4.1.2.11.2. şi 4.1.2.12.2. | Echipamente de informare vizuală a pasagerilor |

1

2

3

4

5

Elemente constitutive de interoperabilitate şi caracteristici ce urmează să fie evaluate

Evaluarea în următoarea fază

Faza de proiectare şi dezvoltare

Faza de producţie

Revizuirea proiectării şi/sau examinarea proiectării

Revizuirea procesului de fabricaţie

Test de tip

Verificarea conformităţii cu tipul

4.1.2.11.2. şi 4.1.2.12.2.

Echipamente de informare vizuală a pasagerilor

X

X

X

| 4.1.2.21.2. | Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre |
| --- | --- |

4.1.2.21.2.

Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre

X

X

X

| 4.1.2.4. | Butoane tactile |
| --- | --- |

4.1.2.4.

Butoane tactile

X

X

X

| 4.1.2.7.2. | Spaţiu pentru schimbarea bebeluşilor |
| --- | --- |

4.1.2.7.2.

Spaţiu pentru schimbarea bebeluşilor

X

X

X

| 4.1.2.11. | Semnalizare tactilă |
| --- | --- |

4.1.2.11.

Semnalizare tactilă

X

X

X

| 4.1.2.9.2. | Distribuitoare automate de bilete |
| --- | --- |

4.1.2.9.2.

Distribuitoare automate de bilete

X

X

X

| 4.2.2.6. | Spaţii de toaletă |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Spaţii de toaletă

X

X

X

| 4.2.2.8.3. | Echipamente de informare vizuală a pasagerilor |
| --- | --- |

4.2.2.8.3.

Echipamente de informare vizuală a pasagerilor

X

X

X

| 4.2.2.3., 4.2.2.6. şi 4.2.2.11. | Dispozitive de alarmă pentru pasageri |
| --- | --- |

4.2.2.3., 4.2.2.6. şi 4.2.2.11.

Dispozitive de alarmă pentru pasageri

X

X

X

| 4.2.2.12.3. | Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.

Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre

X

X

X

| 4.2.2.4. | Butoane |
| --- | --- |

4.2.2.4.

Butoane

X

X

X

| 4.2.2.6.3.2. | Spaţiu pentru schimbarea bebeluşilor |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.2.

Spaţiu pentru schimbarea bebeluşilor

X

X

X

| 4.2.2.8.1., 4.2.2.8.2. şi anexa N | Semnalizare şi informaţii vizuale |
| --- | --- |

4.2.2.8.1., 4.2.2.8.2. şi anexa N

Semnalizare şi informaţii vizuale

X

X

X

ANEXA E

Evaluarea subsistemelor

E.1   Domeniul de aplicare

Prezenta anexă prezintă evaluarea conformităţii subsistemelor.

E.2   Caracteristici şi module

Caracteristicile subsistemului care urmează să fie evaluate în diferitele faze de proiectare, dezvoltare şi producţie sunt marcate cu X în tabelul E.1 pentru subsistemul infrastructură şi în tabelul E.2 pentru subsistemul material rulant.

Tabel E.1

Evaluarea subsistemului infrastructură (construit şi livrat ca entitate unică)

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Caracteristici care urmează să fie evaluate | Faza de proiectare şi dezvoltare | Faza de producţie |
| Revizuirea proiectării şi/sau examinarea proiectării | Construcţie, asamblare, montare | Asamblareînainte de darea în exploatare | Validare în condiţii reale de exploatare |
| 4.1.2.2. | Locuri de parcare pentru PMR |

1

2

3

4

5

Caracteristici care urmează să fie evaluate

Faza de proiectare şi dezvoltare

Faza de producţie

Revizuirea proiectării şi/sau examinarea proiectării

Construcţie, asamblare, montare

Asamblareînainte de darea în exploatare

Validare în condiţii reale de exploatare

4.1.2.2.

Locuri de parcare pentru PMR

X

X

| 4.1.2.3. | Trasee lipsite de obstacole |
| --- | --- |

4.1.2.3.

Trasee lipsite de obstacole

| 4.1.2.3.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

4.1.2.3.1.

Generalităţi

X

X

| 4.1.2.3.2. | Identificarea traseului |
| --- | --- |

4.1.2.3.2.

Identificarea traseului

X

X

| 4.1.2.4. | Uşi şi intrări |
| --- | --- |

4.1.2.4.

Uşi şi intrări

X

X

| 4.1.2.5. | Suprafeţe de pardoseală |
| --- | --- |

4.1.2.5.

Suprafeţe de pardoseală

X

X

| 4.1.2.6. | Obstacole transparente |
| --- | --- |

4.1.2.6.

Obstacole transparente

X

X

| 4.1.2.7. | Toalete |
| --- | --- |

4.1.2.7.

Toalete

X

X

| 4.1.2.8. | Mobilă şi dispozitive amovibile |
| --- | --- |

4.1.2.8.

Mobilă şi dispozitive amovibile

X

X

| 4.1.2.9. | Emiterea biletelor/Ghişeu sau distribuitor automat de bilete/Birou de informaţii/Aparat de taxat bilete/Turnichete/Puncte de asistenţă clienţi |
| --- | --- |

4.1.2.9.

Emiterea biletelor/Ghişeu sau distribuitor automat de bilete/Birou de informaţii/Aparat de taxat bilete/Turnichete/Puncte de asistenţă clienţi

X

X

| 4.1.2.10. | Iluminare |
| --- | --- |

4.1.2.10.

Iluminare

X

X

| 4.1.2.11. | Informaţii vizuale: semnalizare verticală, pictograme, informaţii dinamice |
| --- | --- |

4.1.2.11.

Informaţii vizuale: semnalizare verticală, pictograme, informaţii dinamice

X

X

X

| 4.1.2.12. | Informaţii sonore |
| --- | --- |

4.1.2.12.

Informaţii sonore

X

X

X

| 4.1.2.13. | Ieşiri de urgenţă, alarme |
| --- | --- |

4.1.2.13.

Ieşiri de urgenţă, alarme

X

X

X

| 4.1.2.14. | Geometria pasarelelor şi pasajelor subterane |
| --- | --- |

4.1.2.14.

Geometria pasarelelor şi pasajelor subterane

X

X

| 4.1.2.15. | Scări |
| --- | --- |

4.1.2.15.

Scări

X

X

| 4.1.2.16. | Bare de mână |
| --- | --- |

4.1.2.16.

Bare de mână

X

X

| 4.1.2.17. | Rampe, scări rulante, ascensoare, benzi rulante |
| --- | --- |

4.1.2.17.

Rampe, scări rulante, ascensoare, benzi rulante

X

X

| 4.1.2.18.1. | Înălţimea peroanelor |
| --- | --- |

4.1.2.18.1.

Înălţimea peroanelor

X

X

| 4.1.2.18.2. | Spaţiul liber al peroanelor |
| --- | --- |

4.1.2.18.2.

Spaţiul liber al peroanelor

X

| 4.1.2.18.3. | Planul liniilor ferate de-a lungul peronului |
| --- | --- |

4.1.2.18.3.

Planul liniilor ferate de-a lungul peronului

X

| 4.1.2.19. | Lăţimea peronului şi marginea peronului |
| --- | --- |

4.1.2.19.

Lăţimea peronului şi marginea peronului

X

X

| 4.1.2.20. | Capătul peronului |
| --- | --- |

4.1.2.20.

Capătul peronului

X

X

| 4.1.2.21. | Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre pentru pasagerii în scaun cu rotile |
| --- | --- |

4.1.2.21.

Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre pentru pasagerii în scaun cu rotile

X

X

| 4.1.2.22. | Trecerea la nivel cu cale ferată în staţii |
| --- | --- |

4.1.2.22.

Trecerea la nivel cu cale ferată în staţii

X

X

Tabel E.2

Evaluarea subsistemului material rulant (construit şi livrat ca produs în serie)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Caracteristici care urmează să fie evaluate | Faza de proiectare şi dezvoltare | Faza de producţie |
| Revizuirea proiectării şi/sau examinarea proiectării | Test de tip | Test de rutină |
| 4.2.2.2. | Scaune |

1

2

3

4

Caracteristici care urmează să fie evaluate

Faza de proiectare şi dezvoltare

Faza de producţie

Revizuirea proiectării şi/sau examinarea proiectării

Test de tip

Test de rutină

4.2.2.2.

Scaune

| 4.2.2.2.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

Generalităţi

X

X

| 4.2.2.2.1. | Locuri prioritare – Generalităţi |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

Locuri prioritare – Generalităţi

X

X

| 4.2.2.2.2.2. | Scaune unidirecţionale |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.2.

Scaune unidirecţionale

X

X

| 4.2.2.2.3.3. | Dispunerea faţă în faţă a locurilor |
| --- | --- |

4.2.2.2.3.3.

Dispunerea faţă în faţă a locurilor

X

X

| 4.2.2.3. | Spaţii pentru scaune cu rotile |
| --- | --- |

4.2.2.3.

Spaţii pentru scaune cu rotile

X

X

| 4.2.2.4. | Uşi |
| --- | --- |

4.2.2.4.

Uşi

| 4.2.2.2.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

Generalităţi

X

X

| 4.2.2.4.2. | Uşi exterioare |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.

Uşi exterioare

X

X

| 4.2.2.4.3. | Uşi interioare |
| --- | --- |

4.2.2.4.3.

Uşi interioare

X

X

| 4.2.2.5. | Iluminare |
| --- | --- |

4.2.2.5.

Iluminare

X

| 4.2.2.6. | Toalete |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Toalete

| 4.2.2.6.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

4.2.2.6.1.

Generalităţi

X

X

| 4.2.2.6.2. | Toaleta standard |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

Toaleta standard

X

X

| 4.2.2.6.3. | Toaleta universală |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.

Toaleta universală

X

X

| 4.2.2.7. | Culoare de trecere |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Culoare de trecere

X

X

| 4.2.2.8. | Informaţii clienţi |
| --- | --- |

4.2.2.8.

Informaţii clienţi

| 4.2.2.8.1. | Generalităţi |
| --- | --- |

4.2.2.8.1.

Generalităţi

X

X

| 4.2.2.8.2. | Informaţii (semnalizare) |
| --- | --- |

4.2.2.8.2.

Informaţii (semnalizare)

X

X

| 4.2.2.8.2. | Informaţii (descrierea traseului şi rezervarea locurilor) |
| --- | --- |

4.2.2.8.2.

Informaţii (descrierea traseului şi rezervarea locurilor)

X

X

| 4.2.2.9. | Diferenţe de nivel |
| --- | --- |

4.2.2.9.

Diferenţe de nivel

X

X

| 4.2.2.10. | Bare de mână |
| --- | --- |

4.2.2.10.

Bare de mână

X

X

| 4.2.2.11. | Cuşetă cu acces pentru scaune cu rotile |
| --- | --- |

4.2.2.11.

Cuşetă cu acces pentru scaune cu rotile

X

X

| 4.2.2.12. | Poziţia scării la accesul şi ieşirea vehiculelor |
| --- | --- |

4.2.2.12.

Poziţia scării la accesul şi ieşirea vehiculelor

| 4.2.2.12.1. | Cerinţe generale |
| --- | --- |

4.2.2.12.1.

Cerinţe generale

X

| 4.2.2.12.2. | Scări de acces/ieşire |
| --- | --- |

4.2.2.12.2.

Scări de acces/ieşire

X

| 4.2.2.12.3.5. | Scări escamotabile |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.5.

Scări escamotabile

X

X

X

| 4.2.2.12.3.6. | Rampe mobile |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.6.

Rampe mobile

X

X

| 4.2.2.12.3.7. | Rampe semiautomate |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.7.

Rampe semiautomate

X

X

X

| 4.2.2.12.3.8. | Punţi de acces |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.8.

Punţi de acces

X

X

X

| 4.2.2.12.3.9. | Ascensoare la bord |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.9.

Ascensoare la bord

X

X

X

ANEXA F

Proceduri de evaluare a conformităţii şi adecvării pentru utilizare

F.1   Lista modulelor

Module pentru elementele constitutive de interoperabilitate:

| — | Modulul A: controlul intern al producţiei |
| --- | --- |

—

Modulul A: controlul intern al producţiei

| — | Modulul A1: controlul intern al proiectării cu verificarea produsului |
| --- | --- |

—

Modulul A1: controlul intern al proiectării cu verificarea produsului

| — | Modulul B: examinarea de tip |
| --- | --- |

—

Modulul B: examinarea de tip

| — | Modulul C: conformitatea cu tipul |
| --- | --- |

—

Modulul C: conformitatea cu tipul

| — | Modulul D: sistemul de asigurare a calităţii producţiei |
| --- | --- |

—

Modulul D: sistemul de asigurare a calităţii producţiei

| — | Modulul F: verificarea produsului |
| --- | --- |

—

Modulul F: verificarea produsului

| — | Modulul H1: sistemul de asigurare integrală a calităţii |
| --- | --- |

—

Modulul H1: sistemul de asigurare integrală a calităţii

| — | Modulul H2: sistemul de asigurare integrală a calităţii cu examinarea proiectării |
| --- | --- |

—

Modulul H2: sistemul de asigurare integrală a calităţii cu examinarea proiectării

| — | Modulul V: validarea de tip prin experienţă în exploatare (adecvare pentru utilizare) |
| --- | --- |

—

Modulul V: validarea de tip prin experienţă în exploatare (adecvare pentru utilizare)

Module pentru subsisteme:

| — | Modulul SB: examinarea de tip |
| --- | --- |

—

Modulul SB: examinarea de tip

| — | Modulul SD: sistemul de asigurare a calităţii produsului |
| --- | --- |

—

Modulul SD: sistemul de asigurare a calităţii produsului

| — | Modulul SF: verificarea produsului |
| --- | --- |

—

Modulul SF: verificarea produsului

| — | Modulul SG: verificarea unităţii |
| --- | --- |

—

Modulul SG: verificarea unităţii

| — | Modulul SH2: sistemul de asigurare integrală a calităţii cu examinarea proiectării |
| --- | --- |

—

Modulul SH2: sistemul de asigurare integrală a calităţii cu examinarea proiectării

Modul pentru proceduri de întreţinere:

| — | Procedura de evaluare a conformităţii modulului |
| --- | --- |

—

Procedura de evaluare a conformităţii modulului

F.2   Module pentru elementele constitutive de interoperabilitate

F.2.1   Modulul A: controlul intern al producţiei

| 1. | Acest modul descrie procedura prin care producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile stabilite la punctul 2, asigură şi declară că respectivul element constitutiv de interoperabilitate îndeplineşte cerinţele STI aplicabile. |
| --- | --- |

1.

Acest modul descrie procedura prin care producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile stabilite la punctul 2, asigură şi declară că respectivul element constitutiv de interoperabilitate îndeplineşte cerinţele STI aplicabile.

| 2. | Producătorul trebuie să întocmească documentaţia tehnică descrisă la punctul 3. |
| --- | --- |

2.

Producătorul trebuie să întocmească documentaţia tehnică descrisă la punctul 3.

| 3. | Documentaţia tehnică trebuie să permită evaluarea conformităţii elementului constitutiv de interoperabilitate cu cerinţele prezentei STI. Documentaţia tehnică trebuie să includă proiectarea, fabricarea, întreţinerea şi funcţionarea elementului constitutiv de interoperabilitate, în funcţie de relevanţa pe care o prezintă acestea pentru o astfel de evaluare. În funcţie de relevanţa pentru evaluare, documentaţia trebuie să conţină:






  — | o descriere generală a elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- | --- |

3.

Documentaţia tehnică trebuie să permită evaluarea conformităţii elementului constitutiv de interoperabilitate cu cerinţele prezentei STI. Documentaţia tehnică trebuie să includă proiectarea, fabricarea, întreţinerea şi funcţionarea elementului constitutiv de interoperabilitate, în funcţie de relevanţa pe care o prezintă acestea pentru o astfel de evaluare. În funcţie de relevanţa pentru evaluare, documentaţia trebuie să conţină:

—

o descriere generală a elementului constitutiv de interoperabilitate,

| — | proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, circuitelor etc., |
| --- | --- |

—

proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, circuitelor etc.,

| — | descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea proiectării şi a planurilor de fabricaţie, precum şi a întreţinerii şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- |

—

descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea proiectării şi a planurilor de fabricaţie, precum şi a întreţinerii şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate,

| — | specificaţiilor tehnice, inclusiv specificaţiile europene (1) cu clauzele relevante, aplicate integral sau parţial, |
| --- | --- |

—

specificaţiilor tehnice, inclusiv specificaţiile europene (1) cu clauzele relevante, aplicate integral sau parţial,

| — | descrierea soluţiilor adoptate pentru a îndeplini cerinţele STI, în cazul în care specificaţiile europene nu au fost aplicate integral, |
| --- | --- |

—

descrierea soluţiilor adoptate pentru a îndeplini cerinţele STI, în cazul în care specificaţiile europene nu au fost aplicate integral,

| — | rezultatele calculelor de proiectare, verificările efectuate etc., |
| --- | --- |

—

rezultatele calculelor de proiectare, verificările efectuate etc.,

| — | rapoarte de încercări. |
| --- | --- |

—

rapoarte de încercări.

| 4. | Producătorul trebuie să ia toate măsurile necesare pentru ca procesul de fabricaţie să asigure conformitatea fiecărui element constitutiv de interoperabilitate fabricat cu documentaţia tehnică menţionată la punctul 3 şi cu cerinţele STI aplicabile. |
| --- | --- |

4.

Producătorul trebuie să ia toate măsurile necesare pentru ca procesul de fabricaţie să asigure conformitatea fiecărui element constitutiv de interoperabilitate fabricat cu documentaţia tehnică menţionată la punctul 3 şi cu cerinţele STI aplicabile.

| 5. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să întocmească în scris o declaraţie de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate. Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 01/16/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.
  Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:






  — | directiva la care se face trimitere (Directiva 01/16/CE şi alte directive sub incidenţa cărora intră elementul constitutiv de interoperabilitate), |
| --- | --- | --- |

5.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să întocmească în scris o declaraţie de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate. Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 01/16/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.

Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:

—

directiva la care se face trimitere (Directiva 01/16/CE şi alte directive sub incidenţa cărora intră elementul constitutiv de interoperabilitate),

| — | denumirea şi adresa producătorului sau ale reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate (denumirea comercială şi adresa completă, şi, în cazul reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea comercială a producătorului sau a constructorului), |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa producătorului sau ale reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate (denumirea comercială şi adresa completă, şi, în cazul reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea comercială a producătorului sau a constructorului),

| — | descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.), |
| --- | --- |

—

descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.),

| — | descrierea procedurii (modulului) urmat(e) pentru a declara conformitatea, |
| --- | --- |

—

descrierea procedurii (modulului) urmat(e) pentru a declara conformitatea,

| — | toate prescripţiile relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare, |
| --- | --- |

—

toate prescripţiile relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare,

| — | trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene, |
| --- | --- |

—

trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene,

| — | identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate. |
| --- | --- |

—

identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate.

| 6. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate împreună cu documentaţia tehnică, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.
  În cazul în care nici producătorul, nici reprezentantul său autorizat nu sunt stabiliţi în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă intră în responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară. |
| --- | --- |

6.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate împreună cu documentaţia tehnică, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.

În cazul în care nici producătorul, nici reprezentantul său autorizat nu sunt stabiliţi în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă intră în responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară.

| 7. | În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare pentru utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie anexată şi această declaraţie după ce este întocmită de către producător în condiţiile menţionate pentru modulul V. |
| --- | --- |

7.

În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare pentru utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie anexată şi această declaraţie după ce este întocmită de către producător în condiţiile menţionate pentru modulul V.

F.2.2   Modul A1: Controlul intern al proiectării cu verificarea produsului

| 1. | Acest modul descrie procedura prin care producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile stabilite la punctul 2, asigură şi declară că respectivul element constitutiv de interoperabilitate îndeplineşte cerinţele STI aplicabile. |
| --- | --- |

1.

Acest modul descrie procedura prin care producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile stabilite la punctul 2, asigură şi declară că respectivul element constitutiv de interoperabilitate îndeplineşte cerinţele STI aplicabile.

| 2. | Producătorul trebuie să întocmească documentaţia tehnică descrisă la punctul 3. |
| --- | --- |

2.

Producătorul trebuie să întocmească documentaţia tehnică descrisă la punctul 3.

| 3. | Documentaţia tehnică trebuie să permită evaluarea conformităţii elementului constitutiv de interoperabilitate cu cerinţele STI care urmează să fie evaluată.
  Documentaţia tehnică trebuie să demonstreze, de asemenea, că proiectarea elementului constitutiv de interoperabilitate, acceptată deja înaintea implementării prezentei STI, este în conformitate cu STI şi că elementul constitutiv de interoperabilitate a fost folosit în acelaşi domeniul de utilizare.
  Documentaţia tehnică trebuie să includă proiectarea, fabricarea, întreţinerea şi funcţionarea elementului constitutiv de interoperabilitate, în funcţie de relevanţa pe care o prezintă acestea pentru o astfel de evaluare. În funcţie de relevanţa pentru evaluare, documentaţia trebuie să conţină:






  — | o descriere generală a elementului constitutiv de interoperabilitate şi modul de utilizare, |
| --- | --- | --- |

3.

Documentaţia tehnică trebuie să permită evaluarea conformităţii elementului constitutiv de interoperabilitate cu cerinţele STI care urmează să fie evaluată.

Documentaţia tehnică trebuie să demonstreze, de asemenea, că proiectarea elementului constitutiv de interoperabilitate, acceptată deja înaintea implementării prezentei STI, este în conformitate cu STI şi că elementul constitutiv de interoperabilitate a fost folosit în acelaşi domeniul de utilizare.

Documentaţia tehnică trebuie să includă proiectarea, fabricarea, întreţinerea şi funcţionarea elementului constitutiv de interoperabilitate, în funcţie de relevanţa pe care o prezintă acestea pentru o astfel de evaluare. În funcţie de relevanţa pentru evaluare, documentaţia trebuie să conţină:

—

o descriere generală a elementului constitutiv de interoperabilitate şi modul de utilizare,

| — | proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, circuitelor etc., |
| --- | --- |

—

proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, circuitelor etc.,

| — | descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea proiectării şi a planurilor de fabricaţie, precum şi a întreţinerii şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- |

—

descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea proiectării şi a planurilor de fabricaţie, precum şi a întreţinerii şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate,

| — | specificaţiilor tehnice, inclusiv specificaţiile europene (2) cu clauzele relevante, aplicate integral sau parţial, |
| --- | --- |

—

specificaţiilor tehnice, inclusiv specificaţiile europene (2) cu clauzele relevante, aplicate integral sau parţial,

| — | descrieri ale soluţiilor adoptate pentru a îndeplini cerinţele STI, în cazul în care specificaţiile europene nu au fost aplicate integral, |
| --- | --- |

—

descrieri ale soluţiilor adoptate pentru a îndeplini cerinţele STI, în cazul în care specificaţiile europene nu au fost aplicate integral,

| — | rezultatele calculelor de proiectare, verificările efectuate etc., |
| --- | --- |

—

rezultatele calculelor de proiectare, verificările efectuate etc.,

| — | rapoarte de încercări. |
| --- | --- |

—

rapoarte de încercări.

| 4. | Producătorul trebuie să ia toate măsurile necesare pentru ca procesul de fabricaţie să asigure conformitatea fiecărui element constitutiv de interoperabilitate fabricat cu documentaţia tehnică menţionată la punctul 3 şi cu cerinţele STI aplicabile. |
| --- | --- |

4.

Producătorul trebuie să ia toate măsurile necesare pentru ca procesul de fabricaţie să asigure conformitatea fiecărui element constitutiv de interoperabilitate fabricat cu documentaţia tehnică menţionată la punctul 3 şi cu cerinţele STI aplicabile.

| 5. | Organismul notificat, ales de către producător, trebuie să efectueze examinările şi testele adecvate pentru a verifica conformitatea elementelor constitutive de interoperabilitate fabricate cu tipul descris în documentaţia tehnică menţionată la punctul 3 şi cu cerinţa STI. Producătorul (3) poate alege una din următoarele proceduri: |
| --- | --- |

5.

Organismul notificat, ales de către producător, trebuie să efectueze examinările şi testele adecvate pentru a verifica conformitatea elementelor constitutive de interoperabilitate fabricate cu tipul descris în documentaţia tehnică menţionată la punctul 3 şi cu cerinţa STI. Producătorul (3) poate alege una din următoarele proceduri:

5.1   Verificarea prin examinarea şi testarea fiecărui produs,

| 5.1.1 | Fiecare produs în parte trebuie examinat separat şi se efectuează teste corespunzătoare pentru a verifica conformitatea produsului cu tipul descris în documentaţia tehnică şi cu cerinţele STI aplicabile. În cazul în care în STI (sau în cadrul unui standard european menţionat în STI) nu este stabilit un test, sunt aplicabile specificaţiile europene relevante sau testele echivalente. |
| --- | --- |

5.1.1

Fiecare produs în parte trebuie examinat separat şi se efectuează teste corespunzătoare pentru a verifica conformitatea produsului cu tipul descris în documentaţia tehnică şi cu cerinţele STI aplicabile. În cazul în care în STI (sau în cadrul unui standard european menţionat în STI) nu este stabilit un test, sunt aplicabile specificaţiile europene relevante sau testele echivalente.

| 5.1.2 | Organismul notificat trebuie să întocmească în scris un certificat de conformitate pentru produsele certificate privind testele efectuate. |
| --- | --- |

5.1.2

Organismul notificat trebuie să întocmească în scris un certificat de conformitate pentru produsele certificate privind testele efectuate.

5.2   Verificarea statistică

| 5.2.1. | Producătorul trebuie să prezinte produsele sub formă de loturi omogene şi trebuie să ia toate măsurile necesare astfel încât procesul de fabricaţie să asigure omogenitatea fiecărui lot produs. |
| --- | --- |

5.2.1.

Producătorul trebuie să prezinte produsele sub formă de loturi omogene şi trebuie să ia toate măsurile necesare astfel încât procesul de fabricaţie să asigure omogenitatea fiecărui lot produs.

| 5.2.2. | Toate elementele constitutive de interoperabilitate trebuie să fie disponibile pentru verificare sub formă de loturi omogene. Din fiecare lor trebuie prelevată o mostră aleatorie. Fiecare mostră de element constitutiv de interoperabilitate trebuie să fie examinată separat şi se efectuează testele corespunzătoare pentru a se asigura conformitatea cu tipul descris în documentaţia tehnică şi cu cerinţele STI aplicabile şi pentru a se stabili dacă lotul este acceptat sau respins. În cazul în care în STI (sau în cadrul unui standard european menţionat în STI) nu este stabilit un test, sunt aplicabile specificaţiile europene relevante sau testele echivalente. |
| --- | --- |

5.2.2.

Toate elementele constitutive de interoperabilitate trebuie să fie disponibile pentru verificare sub formă de loturi omogene. Din fiecare lor trebuie prelevată o mostră aleatorie. Fiecare mostră de element constitutiv de interoperabilitate trebuie să fie examinată separat şi se efectuează testele corespunzătoare pentru a se asigura conformitatea cu tipul descris în documentaţia tehnică şi cu cerinţele STI aplicabile şi pentru a se stabili dacă lotul este acceptat sau respins. În cazul în care în STI (sau în cadrul unui standard european menţionat în STI) nu este stabilit un test, sunt aplicabile specificaţiile europene relevante sau testele echivalente.

| 5.2.3. | În procedura statistică trebuie să se utilizeze elemente corespunzătoare (metodă statistică, plan de prelevare etc.), în funcţie de caracteristicile ce urmează să fie evaluate, în conformitate cu STI. |
| --- | --- |

5.2.3.

În procedura statistică trebuie să se utilizeze elemente corespunzătoare (metodă statistică, plan de prelevare etc.), în funcţie de caracteristicile ce urmează să fie evaluate, în conformitate cu STI.

| 5.2.4. | În cazul în care loturile sunt acceptate, organismul notificat trebuie să întocmească în scris un certificat de conformitate privind testele efectuate. Toate elementele constitutive de interoperabilitate dintr-un lot pot fi introduse pe piaţă, cu excepţia acelor elemente constitutive de interoperabilitate din cadrul mostrei care au fost găsite neconforme. |
| --- | --- |

5.2.4.

În cazul în care loturile sunt acceptate, organismul notificat trebuie să întocmească în scris un certificat de conformitate privind testele efectuate. Toate elementele constitutive de interoperabilitate dintr-un lot pot fi introduse pe piaţă, cu excepţia acelor elemente constitutive de interoperabilitate din cadrul mostrei care au fost găsite neconforme.

| 5.2.5. | În cazul în care un lot este respins, organismul notificat sau autoritatea competentă trebuie să ia măsurile corespunzătoare pentru a împiedica introducerea pe piaţă a respectivului lot. În cazul în care loturile sunt respinse în mod repetat, organismul notificat trebuie să suspende verificarea statistică. |
| --- | --- |

5.2.5.

În cazul în care un lot este respins, organismul notificat sau autoritatea competentă trebuie să ia măsurile corespunzătoare pentru a împiedica introducerea pe piaţă a respectivului lot. În cazul în care loturile sunt respinse în mod repetat, organismul notificat trebuie să suspende verificarea statistică.

| 6. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.
  Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 01/16/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.
  Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:






  — | directiva la care se face trimitere (Directiva 01/16/CE şi alte directive sub incidenţa cărora intră elementul constitutiv de interoperabilitate), |
| --- | --- | --- |

6.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.

Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 01/16/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.

Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:

—

directiva la care se face trimitere (Directiva 01/16/CE şi alte directive sub incidenţa cărora intră elementul constitutiv de interoperabilitate),

| — | denumirea şi adresa producătorului sau ale reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate (denumirea comercială şi adresa completă, şi, în cazul reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea comercială a producătorului sau a constructorului), |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa producătorului sau ale reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate (denumirea comercială şi adresa completă, şi, în cazul reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea comercială a producătorului sau a constructorului),

| — | descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.), |
| --- | --- |

—

descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.),

| — | descrierea procedurii (modulului) urmat(e) pentru a declara conformitatea, |
| --- | --- |

—

descrierea procedurii (modulului) urmat(e) pentru a declara conformitatea,

| — | toate prescripţiile relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare, |
| --- | --- |

—

toate prescripţiile relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare,

| — | denumirea şi adresa organismului (organismelor) notificat(e) implicat(e) în procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatelor împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatelor, |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa organismului (organismelor) notificat(e) implicat(e) în procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatelor împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatelor,

| — | trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene, |
| --- | --- |

—

trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene,

| — | identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate. |
| --- | --- |

—

identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate.

Certificatul la care urmează să se facă trimitere este certificatul de conformitate menţionat la punctul 5. Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să se asigure că poate furniza, la cerere, certificatele de conformitate ale organismului notificat.

| 7. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate împreună cu documentaţia tehnică, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.
  În cazul în care nici producătorul, nici reprezentantul său autorizat nu sunt stabiliţi în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă intră în responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară. |
| --- | --- |

7.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate împreună cu documentaţia tehnică, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.

În cazul în care nici producătorul, nici reprezentantul său autorizat nu sunt stabiliţi în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă intră în responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară.

| 8. | În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare pentru utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie anexată şi această declaraţie după ce este întocmită de către producător, în condiţiile menţionate pentru modulul V. |
| --- | --- |

8.

În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare pentru utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie anexată şi această declaraţie după ce este întocmită de către producător, în condiţiile menţionate pentru modulul V.

F.2.3   Modulul B: examinarea de tip

| 1. | Acest modul descrie acea parte a procedurii prin care un organism notificat constată şi atestă faptul că un tip reprezentativ pentru producţia avută în vedere respectă dispoziţiile STI aplicabile acestuia. |
| --- | --- |

1.

Acest modul descrie acea parte a procedurii prin care un organism notificat constată şi atestă faptul că un tip reprezentativ pentru producţia avută în vedere respectă dispoziţiile STI aplicabile acestuia.

| 2. | Cererea de efectuare a examinării CE de tip trebuie înaintată de către producător sau de către reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | numele şi adresa producătorului şi, în cazul în care cererea este înaintată de către reprezentantul autorizat, numele şi adresa acestuia din urmă, |
| --- | --- | --- |

2.

Cererea de efectuare a examinării CE de tip trebuie înaintată de către producător sau de către reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

numele şi adresa producătorului şi, în cazul în care cererea este înaintată de către reprezentantul autorizat, numele şi adresa acestuia din urmă,

| — | o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată nici unui alt organism notificat, |
| --- | --- |

—

o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată nici unui alt organism notificat,

| — | documentaţia tehnică, conform descrierii de la punctul 3. |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică, conform descrierii de la punctul 3.

Solicitantul trebuie să pună la dispoziţia organismului notificat un specimen reprezentativ pentru producţia avută în vedere, denumit în continuare „tip”. Un tip poate acoperi mai multe variante ale elementului constitutiv de interoperabilitate, cu condiţia ca diferenţele dintre variante să nu afecteze dispoziţiile STI-ului.

Organismul notificat poate solicita şi alte specimene, în cazul în care sunt necesare pentru realizarea programului de testare.

Dacă în cadrul procedurii examinării de tip nu se solicită nici un test de tip iar tipul este suficient definit în documentaţia tehnică descrisă la punctul 3, organismul notificat convine că nici un specimen nu trebuie pus la dispoziţia sa.

| 3. | Dacă în cadrul procedurii examinării de tip nu se solicită nici un test de tip iar tipul este suficient definit în documentaţia tehnică descrisă la punctul 3, organismul notificat convine că nici un specimen nu trebuie pus la dispoziţia sa. Documentaţia tehnică trebuie să includă proiectarea, fabricarea, întreţinerea şi funcţionarea elementului constitutiv de interoperabilitate, în funcţie de relevanţa pe care o prezintă acestea pentru o astfel de evaluare.
  Documentaţia tehnică trebuie să cuprindă:






  — | o descriere generală a tipului, |
| --- | --- | --- |

3.

Dacă în cadrul procedurii examinării de tip nu se solicită nici un test de tip iar tipul este suficient definit în documentaţia tehnică descrisă la punctul 3, organismul notificat convine că nici un specimen nu trebuie pus la dispoziţia sa. Documentaţia tehnică trebuie să includă proiectarea, fabricarea, întreţinerea şi funcţionarea elementului constitutiv de interoperabilitate, în funcţie de relevanţa pe care o prezintă acestea pentru o astfel de evaluare.

Documentaţia tehnică trebuie să cuprindă:

—

o descriere generală a tipului,

| — | proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, circuitelor etc., |
| --- | --- |

—

proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, circuitelor etc.,

| — | descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea desenelor şi a schemelor menţionate, precum şi a întreţinerii şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- |

—

descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea desenelor şi a schemelor menţionate, precum şi a întreţinerii şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate,

| — | condiţii de integrare a elementului constitutiv de interoperabilitate în mediul sistemului său (subansamblu, ansamblu, subsistem) şi condiţiile necesare pentru interfaţă, |
| --- | --- |

—

condiţii de integrare a elementului constitutiv de interoperabilitate în mediul sistemului său (subansamblu, ansamblu, subsistem) şi condiţiile necesare pentru interfaţă,

| — | modul de utilizare şi întreţinere a elementului constitutiv de interoperabilitate (limite de timp şi distanţă, limite de uzură etc.), |
| --- | --- |

—

modul de utilizare şi întreţinere a elementului constitutiv de interoperabilitate (limite de timp şi distanţă, limite de uzură etc.),

| — | specificaţiilor tehnice, inclusiv specificaţiile europene (4) cu clauzele, aplicate integral sau parţial, |
| --- | --- |

—

specificaţiilor tehnice, inclusiv specificaţiile europene (4) cu clauzele, aplicate integral sau parţial,

| — | descrierea soluţiilor adoptate pentru a îndeplini cerinţele prezentei STI, în cazul în care specificaţiile europene nu au fost aplicate integral, |
| --- | --- |

—

descrierea soluţiilor adoptate pentru a îndeplini cerinţele prezentei STI, în cazul în care specificaţiile europene nu au fost aplicate integral,

| — | rezultatele calculelor de proiectare, verificările efectuate etc., |
| --- | --- |

—

rezultatele calculelor de proiectare, verificările efectuate etc.,

| — | rapoarte de încercări. |
| --- | --- |

—

rapoarte de încercări.

| 4. | Organismul notificat are următoarele obligaţii: |
| --- | --- |

4.

Organismul notificat are următoarele obligaţii:

| 4.1. | să examineze documentaţia tehnică, |
| --- | --- |

4.1.

să examineze documentaţia tehnică,

| 4.2. | să verifice dacă specimenul(ele) a(au) fost fabricat(e) în conformitate cu documentaţia tehnică şi să efectueze sau să dispună efectuarea de teste de tip în conformitate cu dispoziţiile STI-ului şi/sau cu specificaţiile europene relevante, |
| --- | --- |

4.2.

să verifice dacă specimenul(ele) a(au) fost fabricat(e) în conformitate cu documentaţia tehnică şi să efectueze sau să dispună efectuarea de teste de tip în conformitate cu dispoziţiile STI-ului şi/sau cu specificaţiile europene relevante,

| 4.3. | în cazul în care în STI se solicită o revizuire a proiectării, să examineze metodele de proiectare, instrumentele de proiectare şi rezultatele proiectării pentru a evalua capacitatea acestora de a îndeplini cerinţele privind conformitatea elementului constitutiv de interoperabilitate la finalizarea procesului de proiectare, |
| --- | --- |

4.3.

în cazul în care în STI se solicită o revizuire a proiectării, să examineze metodele de proiectare, instrumentele de proiectare şi rezultatele proiectării pentru a evalua capacitatea acestora de a îndeplini cerinţele privind conformitatea elementului constitutiv de interoperabilitate la finalizarea procesului de proiectare,

| 4.4. | în cazul în care în STI se solicită o revizuire a procesului de fabricaţie, să examineze procesul de fabricaţie conceput pentru fabricarea elementului constitutiv de interoperabilitate, pentru a evalua contribuţia acestuia la conformitatea produsului şi/sau să examineze revizuirea efectuată de producător la finalizarea procesului de proiectare, |
| --- | --- |

4.4.

în cazul în care în STI se solicită o revizuire a procesului de fabricaţie, să examineze procesul de fabricaţie conceput pentru fabricarea elementului constitutiv de interoperabilitate, pentru a evalua contribuţia acestuia la conformitatea produsului şi/sau să examineze revizuirea efectuată de producător la finalizarea procesului de proiectare,

| 4.5 | să identifice elementele proiectate în conformitate cu dispoziţiile relevante ale STI-ului şi specificaţiilor europene, precum şi elementele proiectate fără aplicarea dispoziţiilor relevante ale respectivelor specificaţii europene, |
| --- | --- |

4.5

să identifice elementele proiectate în conformitate cu dispoziţiile relevante ale STI-ului şi specificaţiilor europene, precum şi elementele proiectate fără aplicarea dispoziţiilor relevante ale respectivelor specificaţii europene,

| 4.6. | să efectueze sau să dispună efectuarea examinărilor corespunzătoare şi a testelor necesare în conformitate cu punctele 4.2., 4.3. şi 4.4 pentru a verifica dacă specificaţiile europene relevante au fost efectiv aplicate, în cazul în care producătorul a ales să le aplice, |
| --- | --- |

4.6.

să efectueze sau să dispună efectuarea examinărilor corespunzătoare şi a testelor necesare în conformitate cu punctele 4.2., 4.3. şi 4.4 pentru a verifica dacă specificaţiile europene relevante au fost efectiv aplicate, în cazul în care producătorul a ales să le aplice,

| 4.7. | să efectueze sau să dispună efectuarea examinărilor corespunzătoare şi a testelor necesare în conformitate cu punctele 4.2., 4.3. şi 4.4 pentru a stabili dacă soluţiile adoptate de producător îndeplinesc cerinţele STI-ului, în cazul în care specificaţiile europene nu au fost aplicate, |
| --- | --- |

4.7.

să efectueze sau să dispună efectuarea examinărilor corespunzătoare şi a testelor necesare în conformitate cu punctele 4.2., 4.3. şi 4.4 pentru a stabili dacă soluţiile adoptate de producător îndeplinesc cerinţele STI-ului, în cazul în care specificaţiile europene nu au fost aplicate,

| 4.8. | să convină cu solicitantul asupra locului în care vor fi efectuate examinările şi testele necesare. |
| --- | --- |

4.8.

să convină cu solicitantul asupra locului în care vor fi efectuate examinările şi testele necesare.

| 5. | În cazul în care tipul îndeplineşte dispoziţiile STI-ului, organismul notificat trebuie să-i elibereze solicitantului un certificat de examinare de tip. Certificatul trebuie să conţină numele şi adresa producătorului, concluziile examinării, condiţiile pentru valabilitatea acestuia şi datele necesare identificării tipului certificat.
  Perioada de valabilitate nu trebuie să depăşească 5 ani.
  La certificat trebuie să se anexeze o listă cu elementele relevante din documentaţia tehnică, iar o copie a acesteia trebuie păstrată de organismul notificat.
  În cazul în care unui producător sau reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate i se refuză certificarea unui tip, organismul notificat trebuie să furnizeze motive detaliate pentru acest refuz.
  Trebuie să se prevadă o procedură de apel. |
| --- | --- |

5.

În cazul în care tipul îndeplineşte dispoziţiile STI-ului, organismul notificat trebuie să-i elibereze solicitantului un certificat de examinare de tip. Certificatul trebuie să conţină numele şi adresa producătorului, concluziile examinării, condiţiile pentru valabilitatea acestuia şi datele necesare identificării tipului certificat.

Perioada de valabilitate nu trebuie să depăşească 5 ani.

La certificat trebuie să se anexeze o listă cu elementele relevante din documentaţia tehnică, iar o copie a acesteia trebuie păstrată de organismul notificat.

În cazul în care unui producător sau reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate i se refuză certificarea unui tip, organismul notificat trebuie să furnizeze motive detaliate pentru acest refuz.

Trebuie să se prevadă o procedură de apel.

| 6. | Solicitantul trebuie să informeze organismul notificat care deţine documentaţia tehnică referitoare la certificatul de examinare de tip asupra tuturor modificărilor aduse produsului certificat, care pot afecta conformitatea cu cerinţele STI-ului sau condiţiile prevăzute pentru utilizarea produsului. În acest caz, elementul constitutiv de interoperabilitate va primi o certificare suplimentară din partea organismului notificat care a emis certificatul de examinare CE de tip. În acest caz, organismul notificat trebuie să efectueze numai acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Certificarea suplimentară trebuie dată fie sub forma unei completări la certificatul original de examinare de tip, fie sub forma unui certificat nou după retragerea vechiului certificat. |
| --- | --- |

6.

Solicitantul trebuie să informeze organismul notificat care deţine documentaţia tehnică referitoare la certificatul de examinare de tip asupra tuturor modificărilor aduse produsului certificat, care pot afecta conformitatea cu cerinţele STI-ului sau condiţiile prevăzute pentru utilizarea produsului. În acest caz, elementul constitutiv de interoperabilitate va primi o certificare suplimentară din partea organismului notificat care a emis certificatul de examinare CE de tip. În acest caz, organismul notificat trebuie să efectueze numai acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Certificarea suplimentară trebuie dată fie sub forma unei completări la certificatul original de examinare de tip, fie sub forma unui certificat nou după retragerea vechiului certificat.

| 7. | Dacă nici a fost adusă nici o modificare în conformitate cu punctul 6, valabilitatea unui certificat expirat poate fi prelungită cu o altă perioadă de valabilitate. Solicitantul trebuie să depună o cerere pentru o astfel de prelungire, confirmând în scris faptul că nu a fost adusă nici o astfel de modificare şi organismul notificat acordă o prelungire a perioadei de valabilitate în conformitate cu punctul 5, cu excepţia cazului în care există informaţii contrare. Această procedură poate fi repetată. |
| --- | --- |

7.

Dacă nici a fost adusă nici o modificare în conformitate cu punctul 6, valabilitatea unui certificat expirat poate fi prelungită cu o altă perioadă de valabilitate. Solicitantul trebuie să depună o cerere pentru o astfel de prelungire, confirmând în scris faptul că nu a fost adusă nici o astfel de modificare şi organismul notificat acordă o prelungire a perioadei de valabilitate în conformitate cu punctul 5, cu excepţia cazului în care există informaţii contrare. Această procedură poate fi repetată.

| 8. | Fiecare organism notificat trebuie să le comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificatele de examinare de tip şi completările emise, retrase sau refuzate. |
| --- | --- |

8.

Fiecare organism notificat trebuie să le comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificatele de examinare de tip şi completările emise, retrase sau refuzate.

| 9. | La cerere, organismele notificate pot primi copii ale certificatelor de examinare de tip şi/sau ale completărilor la acestea. Anexele certificatelor (a se vedea punctul 5) trebuie să fie ţinute la dispoziţia celorlalte organisme notificate. |
| --- | --- |

9.

La cerere, organismele notificate pot primi copii ale certificatelor de examinare de tip şi/sau ale completărilor la acestea. Anexele certificatelor (a se vedea punctul 5) trebuie să fie ţinute la dispoziţia celorlalte organisme notificate.

| 10. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să păstreze împreună cu documentaţia tehnică şi copii ale certificatelor de examinare de tip şi ale completărilor la acestea, timp de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate. În cazul în care nici producătorul, nici reprezentantul său autorizat nu sunt stabiliţi în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară. |
| --- | --- |

10.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să păstreze împreună cu documentaţia tehnică şi copii ale certificatelor de examinare de tip şi ale completărilor la acestea, timp de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate. În cazul în care nici producătorul, nici reprezentantul său autorizat nu sunt stabiliţi în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară.

F.2.4   Modulul C: conformitatea cu tipul

| 1. | Acest modul descrie acea parte a procedurii prin care producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate garantează şi declară că elementul constitutiv de interoperabilitate avut în vedere este conform cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi că satisface cerinţele STI-ului aplicabil. |
| --- | --- |

1.

Acest modul descrie acea parte a procedurii prin care producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate garantează şi declară că elementul constitutiv de interoperabilitate avut în vedere este conform cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi că satisface cerinţele STI-ului aplicabil.

| 2. | Producătorul trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a garanta că procesul de fabricaţie asigură conformitatea fiecărui elementul constitutiv de interoperabilitate fabricat cu tipul, aşa cum se specifică în certificatul de examinare CE de tip, şi cu cerinţele STI-ului aplicabil. |
| --- | --- |

2.

Producătorul trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a garanta că procesul de fabricaţie asigură conformitatea fiecărui elementul constitutiv de interoperabilitate fabricat cu tipul, aşa cum se specifică în certificatul de examinare CE de tip, şi cu cerinţele STI-ului aplicabil.

| 3. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.
  Prezenta declaraţie trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 01/16/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.
  Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:






  — | directiva la care se face trimitere (Directiva 01/16/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate), |
| --- | --- | --- |

3.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.

Prezenta declaraţie trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 01/16/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.

Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:

—

directiva la care se face trimitere (Directiva 01/16/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate),

| — | denumirea şi adresa producătorului sau ale reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, şi, în cazul reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea producătorului sau a constructorului), |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa producătorului sau ale reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, şi, în cazul reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea producătorului sau a constructorului),

| — | descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.), |
| --- | --- |

—

descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.),

| — | descrierea procedurii (modulului) urmat(e) pentru a declara conformitatea, |
| --- | --- |

—

descrierea procedurii (modulului) urmat(e) pentru a declara conformitatea,

| — | toate prescripţiile relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare, |
| --- | --- |

—

toate prescripţiile relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare,

| — | denumirea şi adresa organismului (organismelor) notificat(e) implicat(e) în procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea examinării de tip şi data certificatului de examinare CE de tip (şi completările la acesta) împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatului, |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa organismului (organismelor) notificat(e) implicat(e) în procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea examinării de tip şi data certificatului de examinare CE de tip (şi completările la acesta) împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatului,

| — | trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI-uri aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene (5), |
| --- | --- |

—

trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI-uri aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene (5),

| — | identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate. |
| --- | --- |

—

identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate.

| 4. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.
  În cazul în care nici producătorul, nici reprezentantul său autorizat nu sunt stabiliţi în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară. |
| --- | --- |

4.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.

În cazul în care nici producătorul, nici reprezentantul său autorizat nu sunt stabiliţi în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară.

| 5. | În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare la utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către producător, în condiţiile menţionate pentru modulul V. |
| --- | --- |

5.

În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare la utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către producător, în condiţiile menţionate pentru modulul V.

F.2.5   Modulul D: sistemul de asigurare a calităţii producţiei

| 1. | Acest modul descrie acea parte a procedurii prin care producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile de la punctul 2, garantează şi declară că elementul constitutiv de interoperabilitate avut în vedere este conform cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi că satisface cerinţele STI-ului aplicabil. |
| --- | --- |

1.

Acest modul descrie acea parte a procedurii prin care producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile de la punctul 2, garantează şi declară că elementul constitutiv de interoperabilitate avut în vedere este conform cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi că satisface cerinţele STI-ului aplicabil.

| 2. | Producătorul trebuie să aplice un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru producţie, pentru inspectarea şi testarea produsului finit, aşa cum se specifică la punctul 3 şi este supus monitorizării, conform celor menţionate la punctul 4. |
| --- | --- |

2.

Producătorul trebuie să aplice un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru producţie, pentru inspectarea şi testarea produsului finit, aşa cum se specifică la punctul 3 şi este supus monitorizării, conform celor menţionate la punctul 4.

| 3. | Sistemul de asigurare a calităţii |
| --- | --- |

3.

Sistemul de asigurare a calităţii

| 3.1. | Producătorul trebuie să depună o cerere de evaluare a sistemului său de asigurare a calităţii pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere la un organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | toate informaţiile relevante pentru categoria de produse reprezentativă pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Producătorul trebuie să depună o cerere de evaluare a sistemului său de asigurare a calităţii pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere la un organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

toate informaţiile relevante pentru categoria de produse reprezentativă pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere,

| — | documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii, |
| --- | --- |

—

documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii,

| — | documentaţia tehnică privind tipul certificat şi o copie după certificatul de examinare de tip, emis după finalizarea proceduri examinării de tip din modulul B, |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică privind tipul certificat şi o copie după certificatul de examinare de tip, emis după finalizarea proceduri examinării de tip din modulul B,

| — | o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată nici unui alt organism notificat, |
| --- | --- |

—

o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată nici unui alt organism notificat,

| 3.2. | Sistemul de asigurare a calităţii trebuie să garanteze conformitatea elementelor constitutive de interoperabilitate cu tipul, aşa cum se specifică în certificatul de examinare de tipului, şi cu cerinţele STI-ului aplicabil. Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de producător sunt reunite într-o documentaţie sistematică şi ordonată, sub formă de politici, proceduri şi instrucţiuni scrise. Documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii trebuie să permită o interpretare uniformă a programelor, planurilor, manualelor şi dosarelor de calitate.
  Aceasta trebuie să conţină în primul rând o descriere adecvată a următoarelor:






  — | obiectivele de calitate şi structura organizatorică, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Sistemul de asigurare a calităţii trebuie să garanteze conformitatea elementelor constitutive de interoperabilitate cu tipul, aşa cum se specifică în certificatul de examinare de tipului, şi cu cerinţele STI-ului aplicabil. Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de producător sunt reunite într-o documentaţie sistematică şi ordonată, sub formă de politici, proceduri şi instrucţiuni scrise. Documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii trebuie să permită o interpretare uniformă a programelor, planurilor, manualelor şi dosarelor de calitate.

Aceasta trebuie să conţină în primul rând o descriere adecvată a următoarelor:

—

obiectivele de calitate şi structura organizatorică,

| — | răspunderile şi atribuţiile conducerii în ce priveşte calitatea produselor, |
| --- | --- |

—

răspunderile şi atribuţiile conducerii în ce priveşte calitatea produselor,

| — | procesul de fabricaţie, tehnicile de control şi de asigurare a calităţii, procesele şi măsurile sistematice care vor utilizate, |
| --- | --- |

—

procesul de fabricaţie, tehnicile de control şi de asigurare a calităţii, procesele şi măsurile sistematice care vor utilizate,

| — | examinările, verificările şi testările care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după procesul de fabricaţie, precum şi frecvenţa lor, |
| --- | --- |

—

examinările, verificările şi testările care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după procesul de fabricaţie, precum şi frecvenţa lor,

| — | înregistrările privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc., |
| --- | --- |

—

înregistrările privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc.,

| — | mijloacele de monitorizare a realizării calităţii produsului cerut, precum şi a funcţionării efective a sistemului de asigurare a calităţii. |
| --- | --- |

—

mijloacele de monitorizare a realizării calităţii produsului cerut, precum şi a funcţionării efective a sistemului de asigurare a calităţii.

| 3.3. | Organismul notificat trebuie să evalueze sistemul de asigurare a calităţii pentru a stabili dacă acesta îndeplineşte cerinţele menţionate la punctul 3.2. Acesta presupune conformitatea cu cerinţele respective dacă producătorul pune în aplicare un sistem de asigurare a calităţii pentru producţie, inspectare şi testare a produsului finit în ceea ce priveşte standardul EN/ISO 9001- 2000, care ia în considerare caracterul specific al elementului constitutiv de interoperabilitate pentru care este pus în aplicare.
  Dacă producătorul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificate, evaluarea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.
  Auditul trebuie să fie specific categoriei de produse reprezentativă pentru elementul constitutiv de interoperabilitate. Echipa de audit trebuie să aibă cel puţin un membru cu experienţă în evaluarea tehnologiei de produs avut în vedere. Procedura de evaluare trebuie să includă o vizită de inspectare la sediul producătorului.
  Decizia trebuie adusă la cunoştinţa producătorului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată. |
| --- | --- |

3.3.

Organismul notificat trebuie să evalueze sistemul de asigurare a calităţii pentru a stabili dacă acesta îndeplineşte cerinţele menţionate la punctul 3.2. Acesta presupune conformitatea cu cerinţele respective dacă producătorul pune în aplicare un sistem de asigurare a calităţii pentru producţie, inspectare şi testare a produsului finit în ceea ce priveşte standardul EN/ISO 9001- 2000, care ia în considerare caracterul specific al elementului constitutiv de interoperabilitate pentru care este pus în aplicare.

Dacă producătorul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificate, evaluarea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.

Auditul trebuie să fie specific categoriei de produse reprezentativă pentru elementul constitutiv de interoperabilitate. Echipa de audit trebuie să aibă cel puţin un membru cu experienţă în evaluarea tehnologiei de produs avut în vedere. Procedura de evaluare trebuie să includă o vizită de inspectare la sediul producătorului.

Decizia trebuie adusă la cunoştinţa producătorului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată.

| 3.4. | Producătorul trebuie să se angajeze că îndeplineşte obligaţiile ce decurg din sistemul de calitate, aşa cum a fost certificat, şi că are grijă să menţină acest sistem la un nivel corespunzător şi eficient.
  Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate informează organismul notificat care a certificat sistemul de asigurare a calităţii asupra oricărei intenţii de actualizare a acestui sistem.
  Organismul notificat trebuie să evalueze modificările propuse şi să decidă dacă sistemul de asigurare a calităţii modificat va îndeplini în continuare cerinţele menţionate la punctul 3.2 sau dacă este necesară o reevaluare.
  Decizia sa trebuie să fie adusă la cunoştinţa producătorului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată. |
| --- | --- |

3.4.

Producătorul trebuie să se angajeze că îndeplineşte obligaţiile ce decurg din sistemul de calitate, aşa cum a fost certificat, şi că are grijă să menţină acest sistem la un nivel corespunzător şi eficient.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate informează organismul notificat care a certificat sistemul de asigurare a calităţii asupra oricărei intenţii de actualizare a acestui sistem.

Organismul notificat trebuie să evalueze modificările propuse şi să decidă dacă sistemul de asigurare a calităţii modificat va îndeplini în continuare cerinţele menţionate la punctul 3.2 sau dacă este necesară o reevaluare.

Decizia sa trebuie să fie adusă la cunoştinţa producătorului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată.

| 4. | Supravegherea sistemului de asigurare a calităţii sub responsabilitatea organismului notificat |
| --- | --- |

4.

Supravegherea sistemului de asigurare a calităţii sub responsabilitatea organismului notificat

| 4.1. | Scopul supravegherii este de a garanta că producătorul îşi îndeplineşte corect obligaţiile care decurg din sistemul de asigurare a calităţii certificat. |
| --- | --- |

4.1.

Scopul supravegherii este de a garanta că producătorul îşi îndeplineşte corect obligaţiile care decurg din sistemul de asigurare a calităţii certificat.

| 4.2. | Producătorul trebuie să permită organismului notificat accesul, pentru inspecţie, în incintele de producţie, inspecţie, testare şi depozitare şi trebuie să îi pună la dispoziţie toate informaţiile necesare, în special:






  — | documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Producătorul trebuie să permită organismului notificat accesul, pentru inspecţie, în incintele de producţie, inspecţie, testare şi depozitare şi trebuie să îi pună la dispoziţie toate informaţiile necesare, în special:

—

documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii,

| — | înregistrările privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc., |
| --- | --- |

—

înregistrările privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc.,

| 4.3. | Organismul notificat trebuie să efectueze audituri periodice pentru a avea garanţia că producătorul menţine şi aplică sistemul de asigurare a calităţii; acesta trebuie să predea producătorului un raport de audit.
  Rapoartele de audit trebuie predate cel puţin o dată pe an.
  Dacă producătorul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificat, supravegherea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem. |
| --- | --- |

4.3.

Organismul notificat trebuie să efectueze audituri periodice pentru a avea garanţia că producătorul menţine şi aplică sistemul de asigurare a calităţii; acesta trebuie să predea producătorului un raport de audit.

Rapoartele de audit trebuie predate cel puţin o dată pe an.

Dacă producătorul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificat, supravegherea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.

| 4.4. | În plus, organismul notificat poate face vizite inopinate la sediul producătorului. În timpul acestor vizite, organismul notificat are dreptul să efectueze sau să dispună efectuarea de teste de verificare a funcţionării corecte a sistemului de asigurare a calităţii, dacă se consideră necesar. Organismul notificat trebuie să predea producătorului un proces-verbal al vizitei şi, dacă s-a efectuat un test, un raport de testare. |
| --- | --- |

4.4.

În plus, organismul notificat poate face vizite inopinate la sediul producătorului. În timpul acestor vizite, organismul notificat are dreptul să efectueze sau să dispună efectuarea de teste de verificare a funcţionării corecte a sistemului de asigurare a calităţii, dacă se consideră necesar. Organismul notificat trebuie să predea producătorului un proces-verbal al vizitei şi, dacă s-a efectuat un test, un raport de testare.

| 5. | Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificările sistemului de asigurare a calităţii emise, retrase sau refuzate.
  La cerere, celelalte organisme notificate pot primi copii după certificările sistemului de asigurare a calităţii emise. |
| --- | --- |

5.

Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificările sistemului de asigurare a calităţii emise, retrase sau refuzate.

La cerere, celelalte organisme notificate pot primi copii după certificările sistemului de asigurare a calităţii emise.

| 6. | Pe o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului produs, producătorul trebuie să ţină la dispoziţia autorităţilor naţionale următoarele:






  — | documentaţia menţionată la punctul 3.1 a doua liniuţă, |
| --- | --- | --- |

6.

Pe o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului produs, producătorul trebuie să ţină la dispoziţia autorităţilor naţionale următoarele:

—

documentaţia menţionată la punctul 3.1 a doua liniuţă,

| — | documentele de actualizare menţionate la punctul 3.4 paragraful al doilea, |
| --- | --- |

—

documentele de actualizare menţionate la punctul 3.4 paragraful al doilea,

| — | deciziile şi rapoartele organismului notificat prevăzut la punctul 3.4 ultimul paragraf, precum şi la punctele 4.3 şi 4.4. |
| --- | --- |

—

deciziile şi rapoartele organismului notificat prevăzut la punctul 3.4 ultimul paragraf, precum şi la punctele 4.3 şi 4.4.

| 7. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.
  Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 01/16/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.
  Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:






  — | directiva la care se face trimitere (Directiva 01/16/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate), |
| --- | --- | --- |

7.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.

Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 01/16/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.

Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:

—

directiva la care se face trimitere (Directiva 01/16/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate),

| — | denumirea şi adresa producătorului sau ale reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, şi, în cazul reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea producătorului sau a constructorului), |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa producătorului sau ale reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, şi, în cazul reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea producătorului sau a constructorului),

| — | descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.), |
| --- | --- |

—

descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.),

| — | descrierea procedurii (modulului) urmat(e) pentru a declara conformitatea, |
| --- | --- |

—

descrierea procedurii (modulului) urmat(e) pentru a declara conformitatea,

| — | toate prescripţiile relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare, |
| --- | --- |

—

toate prescripţiile relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare,

| — | denumirea şi adresa organismului (organismelor) notificat(e) implicat(e) în procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatelor împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatelor, |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa organismului (organismelor) notificat(e) implicat(e) în procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatelor împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatelor,

| — | trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI-uri aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene (6), |
| --- | --- |

—

trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI-uri aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene (6),

| — | identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate. |
| --- | --- |

—

identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate.

Certificatele la care urmează să se facă trimitere sunt:

| — | -certificarea sistemului de asigurare a calităţii menţionată la punctul 3, |
| --- | --- |

—

-certificarea sistemului de asigurare a calităţii menţionată la punctul 3,

| — | certificatul de examinare de tip şi completările la acesta, |
| --- | --- |

—

certificatul de examinare de tip şi completările la acesta,

| 8. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.
  În cazul în care nici producătorul, nici reprezentantul său autorizat nu sunt stabiliţi în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară. |
| --- | --- |

8.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.

În cazul în care nici producătorul, nici reprezentantul său autorizat nu sunt stabiliţi în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară.

| 9. | În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare la utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către producător, în condiţiile menţionate pentru modulul V. |
| --- | --- |

9.

În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare la utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către producător, în condiţiile menţionate pentru modulul V.

F.2.6   Modulul F: verificarea produsului

| 1. | Acest modul descrie procedura prin care un producător sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate verifică şi atestă faptul că elementul constitutiv de interoperabilitate avut în vedere şi care face obiectul dispoziţiilor de la punctul 3 este conform cu tipul, aşa cum se specifică în certificatul de examinare CE de tip şi îndeplineşte cerinţele STI-ului aplicabil. |
| --- | --- |

1.

Acest modul descrie procedura prin care un producător sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate verifică şi atestă faptul că elementul constitutiv de interoperabilitate avut în vedere şi care face obiectul dispoziţiilor de la punctul 3 este conform cu tipul, aşa cum se specifică în certificatul de examinare CE de tip şi îndeplineşte cerinţele STI-ului aplicabil.

| 2. | Producătorul trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a garanta că procesul de fabricaţie asigură conformitatea fiecărui elementul constitutiv de interoperabilitate cu tipul, aşa cum se specifică în certificatul de examinare de tip, şi cu cerinţele STI-ului aplicabil. |
| --- | --- |

2.

Producătorul trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a garanta că procesul de fabricaţie asigură conformitatea fiecărui elementul constitutiv de interoperabilitate cu tipul, aşa cum se specifică în certificatul de examinare de tip, şi cu cerinţele STI-ului aplicabil.

| 3. | Organismul notificat trebuie să efectueze examinările şi testele corespunzătoare pentru verificarea conformităţii elementului constitutiv de interoperabilitate cu tipul descris în certificatul de examinare CE de tip şi cu cerinţele STI-ului. Producătorul (7) poate opta fie pentru o examinare şi testare a fiecărui element constitutiv de interoperabilitate, aşa cum se specifică la punctul 4, fie pentru o examinare şi testare a elementelor constitutive de interoperabilitate din punct de vedere statistic, aşa cum se specifică la punctul 5. |
| --- | --- |

3.

Organismul notificat trebuie să efectueze examinările şi testele corespunzătoare pentru verificarea conformităţii elementului constitutiv de interoperabilitate cu tipul descris în certificatul de examinare CE de tip şi cu cerinţele STI-ului. Producătorul (7) poate opta fie pentru o examinare şi testare a fiecărui element constitutiv de interoperabilitate, aşa cum se specifică la punctul 4, fie pentru o examinare şi testare a elementelor constitutive de interoperabilitate din punct de vedere statistic, aşa cum se specifică la punctul 5.

4.   Verificarea prin examinarea şi testarea fiecărui element constitutiv de interoperabilitate

| 4.1. | Fiecare produs în parte trebuie examinat şi supus la teste corespunzătoare pentru a se verifica conformitatea produsului cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cu cerinţele STI-ului aplicabil. În cazul în care în STI (sau în cadrul unui standard european menţionat în STI) nu este stabilit un test, sunt aplicabile specificaţiile europene (8) relevante sau teste echivalente. |
| --- | --- |

4.1.

Fiecare produs în parte trebuie examinat şi supus la teste corespunzătoare pentru a se verifica conformitatea produsului cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cu cerinţele STI-ului aplicabil. În cazul în care în STI (sau în cadrul unui standard european menţionat în STI) nu este stabilit un test, sunt aplicabile specificaţiile europene (8) relevante sau teste echivalente.

| 4.2. | Organismul notificat trebuie să întocmească în scris un certificat de conformitate pentru produsele certificate privind testele efectuate. |
| --- | --- |

4.2.

Organismul notificat trebuie să întocmească în scris un certificat de conformitate pentru produsele certificate privind testele efectuate.

| 4.3. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat trebuie să asigure faptul că poate să furnizeze la cerere certificatele de conformitate emise de organismul notificat. |
| --- | --- |

4.3.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat trebuie să asigure faptul că poate să furnizeze la cerere certificatele de conformitate emise de organismul notificat.

5.   Verificarea statistică

| 5.1 | Producătorul trebuie să prezinte elementele constitutive de interoperabilitate sub formă de loturi omogene şi trebuie să ia toate măsurile necesare, astfel încât procesul de fabricaţie să asigure omogeneitatea fiecărui lot produs. |
| --- | --- |

5.1

Producătorul trebuie să prezinte elementele constitutive de interoperabilitate sub formă de loturi omogene şi trebuie să ia toate măsurile necesare, astfel încât procesul de fabricaţie să asigure omogeneitatea fiecărui lot produs.

| 5.2. | Toate elementele constitutive de interoperabilitate trebuie să fie disponibile pentru verificare sub formă de loturi omogene. Din fiecare lor trebuie prelevată o mostră aleatorie. Fiecare mostră în parte de element constitutiv de interoperabilitate trebuie să fie examinată şi supusă la teste corespunzătoare pentru a se asigura conformitatea cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cu cerinţele STI-ului aplicabil şi pentru a se stabili dacă lotul este acceptat sau respins. În cazul în care în STI (sau în cadrul unui standard european menţionat în STI) nu este stabilit un test, sunt aplicabile specificaţiile europene relevante sau teste echivalente. |
| --- | --- |

5.2.

Toate elementele constitutive de interoperabilitate trebuie să fie disponibile pentru verificare sub formă de loturi omogene. Din fiecare lor trebuie prelevată o mostră aleatorie. Fiecare mostră în parte de element constitutiv de interoperabilitate trebuie să fie examinată şi supusă la teste corespunzătoare pentru a se asigura conformitatea cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cu cerinţele STI-ului aplicabil şi pentru a se stabili dacă lotul este acceptat sau respins. În cazul în care în STI (sau în cadrul unui standard european menţionat în STI) nu este stabilit un test, sunt aplicabile specificaţiile europene relevante sau teste echivalente.

| 5.3. | În procedura statistică trebuie să se utilizeze elemente corespunzătoare (metodă statistică, plan de prelevare etc.), în funcţie de caracteristicile ce urmează să fie evaluate, în conformitate cu STI. |
| --- | --- |

5.3.

În procedura statistică trebuie să se utilizeze elemente corespunzătoare (metodă statistică, plan de prelevare etc.), în funcţie de caracteristicile ce urmează să fie evaluate, în conformitate cu STI.

| 5.4. | În cazul în care loturile sunt acceptate, organismul notificat trebuie să întocmească în scris un certificat de conformitate privind testele efectuate. Toate elementele constitutive de interoperabilitate dintr-un lot pot fi introduse pe piaţă, cu excepţia acelor elemente constitutive de interoperabilitate din mostra a cărei conformitate nu a fost stabilită.
  În cazul în care un lot este respins, organismul notificat sau autoritatea competentă trebuie să ia măsurile corespunzătoare pentru a împiedica introducerea pe piaţă a respectivului lot. În cazul în care loturile sunt respinse în mod repetat, organismul notificat trebuie să suspende verificarea statistică. |
| --- | --- |

5.4.

În cazul în care loturile sunt acceptate, organismul notificat trebuie să întocmească în scris un certificat de conformitate privind testele efectuate. Toate elementele constitutive de interoperabilitate dintr-un lot pot fi introduse pe piaţă, cu excepţia acelor elemente constitutive de interoperabilitate din mostra a cărei conformitate nu a fost stabilită.

În cazul în care un lot este respins, organismul notificat sau autoritatea competentă trebuie să ia măsurile corespunzătoare pentru a împiedica introducerea pe piaţă a respectivului lot. În cazul în care loturile sunt respinse în mod repetat, organismul notificat trebuie să suspende verificarea statistică.

| 5.5. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să asigure faptul că poate să furnizeze la cerere certificatele de conformitate emise de organismul notificat. |
| --- | --- |

5.5.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să asigure faptul că poate să furnizeze la cerere certificatele de conformitate emise de organismul notificat.

| 6. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.
  Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 01/16/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.
  Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:






  — | directiva la care se face trimitere (Directiva 01/16/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate), |
| --- | --- | --- |

6.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.

Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 01/16/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.

Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:

—

directiva la care se face trimitere (Directiva 01/16/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate),

| — | denumirea şi adresa producătorului sau ale reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, şi, în cazul reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea producătorului sau a constructorului), |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa producătorului sau ale reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, şi, în cazul reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea producătorului sau a constructorului),

| — | descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.), |
| --- | --- |

—

descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.),

| — | descrierea procedurii (modulului) urmat(e) pentru a declara conformitatea, |
| --- | --- |

—

descrierea procedurii (modulului) urmat(e) pentru a declara conformitatea,

| — | toate prescripţiile relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare, |
| --- | --- |

—

toate prescripţiile relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare,

| — | denumirea şi adresa organismului (organismelor) notificat(e) implicat(e) în procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatelor împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatelor, |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa organismului (organismelor) notificat(e) implicat(e) în procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatelor împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatelor,

| — | trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI-uri aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene, |
| --- | --- |

—

trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI-uri aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene,

| — | identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate. |
| --- | --- |

—

identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate.

Certificatele la care urmează să se facă trimitere sunt:

| — | certificatul de examinare de tip şi completările la acesta, |
| --- | --- |

—

certificatul de examinare de tip şi completările la acesta,

| — | certificatul de conformitate menţionat la punctul 4 sau 5. |
| --- | --- |

—

certificatul de conformitate menţionat la punctul 4 sau 5.

| 7. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.
  În cazul în care nici producătorul, nici reprezentantul său autorizat nu sunt stabiliţi în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară. |
| --- | --- |

7.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.

În cazul în care nici producătorul, nici reprezentantul său autorizat nu sunt stabiliţi în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară.

| 8. | În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare la utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către producător, în condiţiile menţionate pentru modulul V. |
| --- | --- |

8.

În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare la utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către producător, în condiţiile menţionate pentru modulul V.

F.2.7   Modulul H1: sistemul de asigurare integrală a calităţii

| 1. | Acest modul descrie procedura prin care producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile stabilite la punctul 2, asigură şi declară că respectivul element constitutiv de interoperabilitate satisface cerinţele STI-ului aplicabil. |
| --- | --- |

1.

Acest modul descrie procedura prin care producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile stabilite la punctul 2, asigură şi declară că respectivul element constitutiv de interoperabilitate satisface cerinţele STI-ului aplicabil.

| 2. | Producătorul trebuie să aplice un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru proiectare, producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, aşa cum se specifică la punctul 3 şi trebuie supus monitorizării, conform celor menţionate la punctul 4. |
| --- | --- |

2.

Producătorul trebuie să aplice un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru proiectare, producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, aşa cum se specifică la punctul 3 şi trebuie supus monitorizării, conform celor menţionate la punctul 4.

3.   Sistemul de asigurare a calităţii

| 3.1. | Producătorul trebuie să depună o cerere de evaluare a sistemului său de asigurare a calităţii pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere la un organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | toate informaţiile relevante pentru categoria de produse reprezentativă pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Producătorul trebuie să depună o cerere de evaluare a sistemului său de asigurare a calităţii pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere la un organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

toate informaţiile relevante pentru categoria de produse reprezentativă pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere,

| — | documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii, |
| --- | --- |

—

documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii,

| — | o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată nici unui alt organism notificat, |
| --- | --- |

—

o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată nici unui alt organism notificat,

| 3.2. | Sistemul de asigurare a calităţii trebuie să garanteze conformitatea elementului constitutiv de interoperabilitate cu cerinţele STI-ului aplicabil. Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de producător sunt reunite într-o documentaţie sistematică şi ordonată, sub formă de politici, proceduri şi instrucţiuni scrise. Acest sistem de asigurare a calităţii trebuie să asigure o înţelegere uniformă a politicilor şi procedurilor de calitate, precum programele, planurile, manualele şi dosarele de calitate.
  Aceasta trebuie să conţină în primul rând o descriere adecvată a următoarelor:






  — | obiectivele de calitate şi structura organizatorică, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Sistemul de asigurare a calităţii trebuie să garanteze conformitatea elementului constitutiv de interoperabilitate cu cerinţele STI-ului aplicabil. Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de producător sunt reunite într-o documentaţie sistematică şi ordonată, sub formă de politici, proceduri şi instrucţiuni scrise. Acest sistem de asigurare a calităţii trebuie să asigure o înţelegere uniformă a politicilor şi procedurilor de calitate, precum programele, planurile, manualele şi dosarele de calitate.

Aceasta trebuie să conţină în primul rând o descriere adecvată a următoarelor:

—

obiectivele de calitate şi structura organizatorică,

| — | răspunderile şi atribuţiile conducerii în ce priveşte calitatea proiectării şi a produselor, |
| --- | --- |

—

răspunderile şi atribuţiile conducerii în ce priveşte calitatea proiectării şi a produselor,

| — | specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene (9), care sunt aplicate şi în cazul în care specificaţiile europene nu se aplică integral, mijloacele utilizate pentru a garanta îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI-ul aplicabil elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene (9), care sunt aplicate şi în cazul în care specificaţiile europene nu se aplică integral, mijloacele utilizate pentru a garanta îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI-ul aplicabil elementului constitutiv de interoperabilitate,

| — | tehnicile de control şi verificare a proiectării, procesele şi acţiunile sistematice folosite pentru proiectarea elementelor constitutive de interoperabilitate din categoria de produse implicată, |
| --- | --- |

—

tehnicile de control şi verificare a proiectării, procesele şi acţiunile sistematice folosite pentru proiectarea elementelor constitutive de interoperabilitate din categoria de produse implicată,

| — | procesul de fabricaţie corespunzător, tehnicile sistemului de control şi de asigurare a calităţii, procesele şi măsurile sistematice care vor utilizate, |
| --- | --- |

—

procesul de fabricaţie corespunzător, tehnicile sistemului de control şi de asigurare a calităţii, procesele şi măsurile sistematice care vor utilizate,

| — | examinările, verificările şi testările care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după procesul de fabricaţie, precum şi frecvenţa lor, |
| --- | --- |

—

examinările, verificările şi testările care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după procesul de fabricaţie, precum şi frecvenţa lor,

| — | înregistrările privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc., |
| --- | --- |

—

înregistrările privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc.,

| — | mijloacele de monitorizare a realizării calităţii proiectului şi produsului cerut, precum şi a funcţionării efective a sistemului de asigurare a calităţii. |
| --- | --- |

—

mijloacele de monitorizare a realizării calităţii proiectului şi produsului cerut, precum şi a funcţionării efective a sistemului de asigurare a calităţii.

Politicile şi procedurile de calitate trebuie să includă îndeosebi fazele de evaluare, precum revizuirea proiectării, revizuirea procesului de fabricaţie şi testele de tip, aşa cum sunt specificate în STI, în ceea ce priveşte diferitele caracteristici şi performanţe ale elementului constitutiv de interoperabilitate.

| 3.3. | Organismul notificat trebuie să evalueze sistemul de asigurare a calităţii pentru a stabili dacă acesta îndeplineşte cerinţele menţionate la punctul 3.2. Acesta presupune conformitatea cu cerinţele respective dacă producătorul pune în aplicare un sistem de asigurare a calităţii pentru proiectare, producţie, inspectare şi testare a produsului finit în ceea ce priveşte standardul EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare caracterul specific al elementului constitutiv de interoperabilitate pentru care este pus în aplicare.
  Dacă producătorul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificate, evaluarea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.
  Auditul trebuie să fie specific categoriei de produse reprezentativă pentru elementul constitutiv de interoperabilitate. Echipa de audit trebuie să aibă cel puţin un membru cu experienţă în evaluarea tehnologiei de produs avute în vedere. Procedura de evaluare trebuie să includă o vizită de evaluare la sediul producătorului.
  Decizia trebuie adusă la cunoştinţa producătorului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată. |
| --- | --- |

3.3.

Organismul notificat trebuie să evalueze sistemul de asigurare a calităţii pentru a stabili dacă acesta îndeplineşte cerinţele menţionate la punctul 3.2. Acesta presupune conformitatea cu cerinţele respective dacă producătorul pune în aplicare un sistem de asigurare a calităţii pentru proiectare, producţie, inspectare şi testare a produsului finit în ceea ce priveşte standardul EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare caracterul specific al elementului constitutiv de interoperabilitate pentru care este pus în aplicare.

Dacă producătorul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificate, evaluarea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.

Auditul trebuie să fie specific categoriei de produse reprezentativă pentru elementul constitutiv de interoperabilitate. Echipa de audit trebuie să aibă cel puţin un membru cu experienţă în evaluarea tehnologiei de produs avute în vedere. Procedura de evaluare trebuie să includă o vizită de evaluare la sediul producătorului.

Decizia trebuie adusă la cunoştinţa producătorului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată.

| 3.4. | Producătorul trebuie să se angajeze că îndeplineşte obligaţiile ce decurg din sistemul de calitate, aşa cum a fost certificat, şi că are grijă să menţină acest sistem la un nivel corespunzător şi eficient.
  Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate informează organismul notificat care a certificat sistemul de asigurare a calităţii asupra oricărei intenţii de actualizare a acestui sistem.
  Organismul notificat trebuie să evalueze modificările propuse şi să decidă dacă sistemul de asigurare a calităţii modificat va îndeplini în continuare cerinţele menţionate la punctul 3.2 sau dacă este necesară o reevaluare.
  Decizia sa trebuie să fie adusă la cunoştinţa producătorului. Notificarea trebuie să conţină concluziile evaluării şi decizia de evaluare motivată. |
| --- | --- |

3.4.

Producătorul trebuie să se angajeze că îndeplineşte obligaţiile ce decurg din sistemul de calitate, aşa cum a fost certificat, şi că are grijă să menţină acest sistem la un nivel corespunzător şi eficient.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate informează organismul notificat care a certificat sistemul de asigurare a calităţii asupra oricărei intenţii de actualizare a acestui sistem.

Organismul notificat trebuie să evalueze modificările propuse şi să decidă dacă sistemul de asigurare a calităţii modificat va îndeplini în continuare cerinţele menţionate la punctul 3.2 sau dacă este necesară o reevaluare.

Decizia sa trebuie să fie adusă la cunoştinţa producătorului. Notificarea trebuie să conţină concluziile evaluării şi decizia de evaluare motivată.

| 4. | Supravegherea sistemului de asigurare a calităţii sub responsabilitatea organismului notificat |
| --- | --- |

4.

Supravegherea sistemului de asigurare a calităţii sub responsabilitatea organismului notificat

| 4.1. | Scopul supravegherii este de a garanta că producătorul îşi îndeplineşte corect obligaţiile care decurg din sistemul de asigurare a calităţii certificate. |
| --- | --- |

4.1.

Scopul supravegherii este de a garanta că producătorul îşi îndeplineşte corect obligaţiile care decurg din sistemul de asigurare a calităţii certificate.

| 4.2. | Producătorul trebuie să permită organismului notificat accesul, pentru inspecţie, în incintele de proiectare, producţie, inspecţie, testare şi depozitare şi trebuie să îi pună la dispoziţie toate informaţiile necesare, inclusiv în special:






  — | documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Producătorul trebuie să permită organismului notificat accesul, pentru inspecţie, în incintele de proiectare, producţie, inspecţie, testare şi depozitare şi trebuie să îi pună la dispoziţie toate informaţiile necesare, inclusiv în special:

—

documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii,

| — | înregistrările privind calitatea prevăzute de faza de proiectare a sistemului de asigurare a calităţii, precum rezultatele analizelor, calculelor, testelor etc., |
| --- | --- |

—

înregistrările privind calitatea prevăzute de faza de proiectare a sistemului de asigurare a calităţii, precum rezultatele analizelor, calculelor, testelor etc.,

| — | înregistrările privind calitatea prevăzute de faza de fabricaţie a sistemului de asigurare a calităţii, precum rapoartele de inspecţie şi datele de testare, datele de calibrare, rapoartele privind nivelul de calificare a personalul implicat etc. |
| --- | --- |

—

înregistrările privind calitatea prevăzute de faza de fabricaţie a sistemului de asigurare a calităţii, precum rapoartele de inspecţie şi datele de testare, datele de calibrare, rapoartele privind nivelul de calificare a personalul implicat etc.

| 4.3. | Organismul notificat trebuie să efectueze audituri periodice pentru a avea garanţia că producătorul menţine şi aplică sistemul de asigurare a calităţii; acesta trebuie să predea producătorului un raport de audit. Dacă producătorul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificat, supravegherea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.
  Rapoartele de audit trebuie predate cel puţin o dată pe an. |
| --- | --- |

4.3.

Organismul notificat trebuie să efectueze audituri periodice pentru a avea garanţia că producătorul menţine şi aplică sistemul de asigurare a calităţii; acesta trebuie să predea producătorului un raport de audit. Dacă producătorul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificat, supravegherea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.

Rapoartele de audit trebuie predate cel puţin o dată pe an.

| 4.4. | În plus, organismul notificat poate face vizite inopinate la sediul producătorului. În timpul acestor vizite, organismul notificat poate să efectueze sau să dispună efectuarea de teste de verificare a funcţionării corecte a sistemului de asigurare a calităţii, dacă se consideră necesar. Organismul notificat trebuie să furnizeze producătorului un proces-verbal al vizitei şi, dacă s-a efectuat un test, un buletin de analiză. |
| --- | --- |

4.4.

În plus, organismul notificat poate face vizite inopinate la sediul producătorului. În timpul acestor vizite, organismul notificat poate să efectueze sau să dispună efectuarea de teste de verificare a funcţionării corecte a sistemului de asigurare a calităţii, dacă se consideră necesar. Organismul notificat trebuie să furnizeze producătorului un proces-verbal al vizitei şi, dacă s-a efectuat un test, un buletin de analiză.

| 5. | Pe o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului produs, producătorul trebuie să ţină la dispoziţia autorităţilor naţionale următoarele:






  — | documentaţia menţionată la punctul 3.1, subparagraful al doilea a doua liniuţă, |
| --- | --- | --- |

5.

Pe o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului produs, producătorul trebuie să ţină la dispoziţia autorităţilor naţionale următoarele:

—

documentaţia menţionată la punctul 3.1, subparagraful al doilea a doua liniuţă,

| — | documentele de actualizare menţionate la punctul 3.4 subparagraful al doilea, |
| --- | --- |

—

documentele de actualizare menţionate la punctul 3.4 subparagraful al doilea,

| — | deciziile şi rapoartele organismului notificat prevăzut la punctul 3.4 ultimul subparagraf, precum şi la punctele 3.4, 4.3 şi 4.4. |
| --- | --- |

—

deciziile şi rapoartele organismului notificat prevăzut la punctul 3.4 ultimul subparagraf, precum şi la punctele 3.4, 4.3 şi 4.4.

| 6. | Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificările sistemului de asigurare a calităţii emise, retrase sau refuzate.
  La cerere, celelalte organisme notificate pot primi copii după certificările sistemului de asigurare a calităţii şi după completările emise la acestea. |
| --- | --- |

6.

Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificările sistemului de asigurare a calităţii emise, retrase sau refuzate.

La cerere, celelalte organisme notificate pot primi copii după certificările sistemului de asigurare a calităţii şi după completările emise la acestea.

| 7. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.
  Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 01/16/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.
  Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:






  — | directiva la care se face trimitere (Directiva 01/16/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate), |
| --- | --- | --- |

7.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.

Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 01/16/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.

Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:

—

directiva la care se face trimitere (Directiva 01/16/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate),

| — | denumirea şi adresa producătorului sau ale reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, şi, în cazul reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea producătorului sau a constructorului), |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa producătorului sau ale reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, şi, în cazul reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea producătorului sau a constructorului),

| — | descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.), |
| --- | --- |

—

descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.),

| — | descrierea procedurii (modulului) urmat(e) pentru a declara conformitatea, |
| --- | --- |

—

descrierea procedurii (modulului) urmat(e) pentru a declara conformitatea,

| — | toate prescripţiile relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare, |
| --- | --- |

—

toate prescripţiile relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare,

| — | denumirea şi adresa organismului (organismelor) notificat(e) implicat(e) în procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatului împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatului, |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa organismului (organismelor) notificat(e) implicat(e) în procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatului împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatului,

| — | trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI-uri aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene, |
| --- | --- |

—

trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI-uri aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene,

| — | identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate. |
| --- | --- |

—

identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate.

Certificatul la care urmează să se facă trimitere este:

| — | certificatul sistemului de asigurare a calităţii menţionat la punctul 3, |
| --- | --- |

—

certificatul sistemului de asigurare a calităţii menţionat la punctul 3,

| 8. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.
  În cazul în care nici producătorul, nici reprezentantul său autorizat nu sunt stabiliţi în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară. |
| --- | --- |

8.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.

În cazul în care nici producătorul, nici reprezentantul său autorizat nu sunt stabiliţi în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară.

| 9. | În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare la utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către producător, în condiţiile menţionate pentru modulul V. |
| --- | --- |

9.

În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare la utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către producător, în condiţiile menţionate pentru modulul V.

F.2.8   Modulul H2: Sistemul de asigurare integrală a calităţii cu examinarea proiectării

| 1. | Acest modul descrie procedura prin care un organism notificat examinează elementul constitutiv de interoperabilitate iar producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile de la punctul 2, garantează şi declară că elementul constitutiv de interoperabilitate avut în vedere este conform cu cerinţele STI-ului aplicabil. |
| --- | --- |

1.

Acest modul descrie procedura prin care un organism notificat examinează elementul constitutiv de interoperabilitate iar producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile de la punctul 2, garantează şi declară că elementul constitutiv de interoperabilitate avut în vedere este conform cu cerinţele STI-ului aplicabil.

| 2. | Producătorul trebuie să aplice un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru proiectare, producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, aşa cum se specifică la punctul 3 şi trebuie supus monitorizării, conform celor menţionate la punctul 4. |
| --- | --- |

2.

Producătorul trebuie să aplice un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru proiectare, producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, aşa cum se specifică la punctul 3 şi trebuie supus monitorizării, conform celor menţionate la punctul 4.

3.   Sistemul de asigurare a calităţii

| 3.1. | Producătorul trebuie să depună o cerere de evaluare a sistemului său de asigurare a calităţii pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere la un organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | toate informaţiile relevante pentru categoria de produse reprezentativă pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Producătorul trebuie să depună o cerere de evaluare a sistemului său de asigurare a calităţii pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere la un organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

toate informaţiile relevante pentru categoria de produse reprezentativă pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere,

| — | documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii, |
| --- | --- |

—

documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii,

| — | o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată nici unui alt organism notificat, |
| --- | --- |

—

o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată nici unui alt organism notificat,

| 3.2. | Sistemul de asigurare a calităţii trebuie să garanteze conformitatea elementului constitutiv de interoperabilitate cu cerinţele STI-ului aplicabil. Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de producător sunt reunite într-o documentaţie sistematică şi ordonată, sub formă de politici, proceduri şi instrucţiuni scrise. Acest sistem de asigurare a calităţii trebuie să asigure o înţelegere uniformă a politicilor şi procedurilor de calitate, precum programele, planurile, manualele şi dosarele de calitate.
  Aceasta trebuie să conţină în primul rând o descriere adecvată a următoarelor:






  — | obiectivele de calitate şi structura organizatorică, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Sistemul de asigurare a calităţii trebuie să garanteze conformitatea elementului constitutiv de interoperabilitate cu cerinţele STI-ului aplicabil. Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de producător sunt reunite într-o documentaţie sistematică şi ordonată, sub formă de politici, proceduri şi instrucţiuni scrise. Acest sistem de asigurare a calităţii trebuie să asigure o înţelegere uniformă a politicilor şi procedurilor de calitate, precum programele, planurile, manualele şi dosarele de calitate.

Aceasta trebuie să conţină în primul rând o descriere adecvată a următoarelor:

—

obiectivele de calitate şi structura organizatorică,

| — | răspunderile şi atribuţiile conducerii în ce priveşte calitatea proiectării şi a produselor, |
| --- | --- |

—

răspunderile şi atribuţiile conducerii în ce priveşte calitatea proiectării şi a produselor,

| — | specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene (10), care sunt aplicate, şi în cazul în care specificaţiile europene nu se aplică integral, mijloacele utilizate pentru a garanta îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI-ul aplicabil elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene (10), care sunt aplicate, şi în cazul în care specificaţiile europene nu se aplică integral, mijloacele utilizate pentru a garanta îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI-ul aplicabil elementului constitutiv de interoperabilitate,

| — | tehnicile de control şi verificare a proiectării, procesele şi acţiunile sistematice folosite pentru proiectarea elementelor constitutive de interoperabilitate din categoria de produse implicată, |
| --- | --- |

—

tehnicile de control şi verificare a proiectării, procesele şi acţiunile sistematice folosite pentru proiectarea elementelor constitutive de interoperabilitate din categoria de produse implicată,

| — | procesul de fabricaţie corespunzător, tehnicile sistemului de control şi de asigurare a calităţii, procesele şi măsurile sistematice care vor utilizate, |
| --- | --- |

—

procesul de fabricaţie corespunzător, tehnicile sistemului de control şi de asigurare a calităţii, procesele şi măsurile sistematice care vor utilizate,

| — | examinările, verificările şi testările care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după procesul de fabricaţie, precum şi frecvenţa lor, |
| --- | --- |

—

examinările, verificările şi testările care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după procesul de fabricaţie, precum şi frecvenţa lor,

| — | înregistrările privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc., |
| --- | --- |

—

înregistrările privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc.,

| — | mijloacele de monitorizare a realizării calităţii proiectului şi produsului cerut, precum şi a funcţionării efective a sistemului de asigurare a calităţii. |
| --- | --- |

—

mijloacele de monitorizare a realizării calităţii proiectului şi produsului cerut, precum şi a funcţionării efective a sistemului de asigurare a calităţii.

Politicile şi procedurile de calitate trebuie să includă îndeosebi fazele de evaluare, precum revizuirea proiectării, revizuirea proceselor de fabricaţie şi testele de tip, aşa cum sunt specificate în STI, în ceea ce priveşte diferitele caracteristici şi performanţe ale elementului constitutiv de interoperabilitate.

| 3.3. | Organismul notificat trebuie să evalueze sistemul de asigurare a calităţii pentru a stabili dacă acesta îndeplineşte cerinţele menţionate la punctul 3.2. Acesta presupune conformitatea cu cerinţele respective dacă producătorul pune în aplicare un sistem de asigurare a calităţii pentru proiectare, producţie, inspectare şi testare a produsului finit în ceea ce priveşte standardul EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare caracterul specific al elementului constitutiv de interoperabilitate pentru care este pus în aplicare.
  Dacă producătorul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificate, evaluarea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.
  Auditul trebuie să fie specific categoriei de produse reprezentativă pentru elementul constitutiv de interoperabilitate. Echipa de audit trebuie să aibă cel puţin un membru cu experienţă în evaluarea tehnologiei de produs avute în vedere. Procedura de evaluare trebuie să includă o vizită de evaluare la sediul producătorului.
  Decizia trebuie adusă la cunoştinţa producătorului. Notificarea trebuie să conţină concluziile auditului şi decizia de evaluare motivată. |
| --- | --- |

3.3.

Organismul notificat trebuie să evalueze sistemul de asigurare a calităţii pentru a stabili dacă acesta îndeplineşte cerinţele menţionate la punctul 3.2. Acesta presupune conformitatea cu cerinţele respective dacă producătorul pune în aplicare un sistem de asigurare a calităţii pentru proiectare, producţie, inspectare şi testare a produsului finit în ceea ce priveşte standardul EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare caracterul specific al elementului constitutiv de interoperabilitate pentru care este pus în aplicare.

Dacă producătorul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificate, evaluarea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.

Auditul trebuie să fie specific categoriei de produse reprezentativă pentru elementul constitutiv de interoperabilitate. Echipa de audit trebuie să aibă cel puţin un membru cu experienţă în evaluarea tehnologiei de produs avute în vedere. Procedura de evaluare trebuie să includă o vizită de evaluare la sediul producătorului.

Decizia trebuie adusă la cunoştinţa producătorului. Notificarea trebuie să conţină concluziile auditului şi decizia de evaluare motivată.

| 3.4. | Producătorul trebuie să se angajeze că îndeplineşte obligaţiile ce decurg din sistemul de calitate, aşa cum a fost certificat, şi că are grijă să menţină acest sistem la un nivel corespunzător şi eficient.
  Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate informează organismul notificat care a certificat sistemul de asigurare a calităţii asupra oricărei intenţii de actualizare a acestui sistem.
  Organismul notificat trebuie să evalueze modificările propuse şi să decidă dacă sistemul de asigurare a calităţii modificat va îndeplini în continuare cerinţele menţionate la punctul 3.2 sau dacă este necesară o reevaluare.
  Decizia sa trebuie să fie adusă la cunoştinţa producătorului. Notificarea trebuie să conţină concluziile evaluării şi decizia de evaluare motivată. |
| --- | --- |

3.4.

Producătorul trebuie să se angajeze că îndeplineşte obligaţiile ce decurg din sistemul de calitate, aşa cum a fost certificat, şi că are grijă să menţină acest sistem la un nivel corespunzător şi eficient.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate informează organismul notificat care a certificat sistemul de asigurare a calităţii asupra oricărei intenţii de actualizare a acestui sistem.

Organismul notificat trebuie să evalueze modificările propuse şi să decidă dacă sistemul de asigurare a calităţii modificat va îndeplini în continuare cerinţele menţionate la punctul 3.2 sau dacă este necesară o reevaluare.

Decizia sa trebuie să fie adusă la cunoştinţa producătorului. Notificarea trebuie să conţină concluziile evaluării şi decizia de evaluare motivată.

4.   Supravegherea sistemului de asigurare a calităţii sub responsabilitatea organismului notificat

| 4.1. | Scopul supravegherii este de a garanta că producătorul îşi îndeplineşte corect obligaţiile care decurg din sistemul de asigurare a calităţii certificate. |
| --- | --- |

4.1.

Scopul supravegherii este de a garanta că producătorul îşi îndeplineşte corect obligaţiile care decurg din sistemul de asigurare a calităţii certificate.

| 4.2. | Producătorul trebuie să permită organismului notificat accesul, pentru inspecţie, în incintele de proiectare, producţie, inspecţie, testare şi depozitare şi trebuie să îi pună la dispoziţie toate informaţiile necesare, inclusiv:






  — | documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Producătorul trebuie să permită organismului notificat accesul, pentru inspecţie, în incintele de proiectare, producţie, inspecţie, testare şi depozitare şi trebuie să îi pună la dispoziţie toate informaţiile necesare, inclusiv:

—

documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii,

| — | înregistrările privind calitatea prevăzute de faza de proiectare a sistemului de asigurare a calităţii, precum rezultatele analizelor, calculelor, testelor etc., |
| --- | --- |

—

înregistrările privind calitatea prevăzute de faza de proiectare a sistemului de asigurare a calităţii, precum rezultatele analizelor, calculelor, testelor etc.,

| — | înregistrările privind calitatea prevăzute de faza de fabricaţie a sistemului de asigurare a calităţii, precum rapoartele de inspecţie şi datele de testare, datele de calibrare, rapoartele privind nivelul de calificare a personalul implicat etc. |
| --- | --- |

—

înregistrările privind calitatea prevăzute de faza de fabricaţie a sistemului de asigurare a calităţii, precum rapoartele de inspecţie şi datele de testare, datele de calibrare, rapoartele privind nivelul de calificare a personalul implicat etc.

| 4.3. | Organismul notificat trebuie să efectueze audituri periodice pentru a avea garanţia că producătorul menţine şi aplică sistemul de asigurare a calităţii; acesta trebuie să predea producătorului un raport de audit. Dacă producătorul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificat, supravegherea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.
  Rapoartele de audit trebuie predate cel puţin o dată pe an. |
| --- | --- |

4.3.

Organismul notificat trebuie să efectueze audituri periodice pentru a avea garanţia că producătorul menţine şi aplică sistemul de asigurare a calităţii; acesta trebuie să predea producătorului un raport de audit. Dacă producătorul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificat, supravegherea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.

Rapoartele de audit trebuie predate cel puţin o dată pe an.

| 4.4. | În plus, organismul notificat poate face vizite inopinate la sediul producătorului. În timpul acestor vizite, organismul notificat poate să efectueze sau să dispună efectuarea de teste de verificare a funcţionării corecte a sistemului de asigurare a calităţii, dacă se consideră necesar. Organismul notificat trebuie să furnizeze producătorului un proces-verbal al vizitei şi, dacă s-a efectuat un test, un buletin de analiză. |
| --- | --- |

4.4.

În plus, organismul notificat poate face vizite inopinate la sediul producătorului. În timpul acestor vizite, organismul notificat poate să efectueze sau să dispună efectuarea de teste de verificare a funcţionării corecte a sistemului de asigurare a calităţii, dacă se consideră necesar. Organismul notificat trebuie să furnizeze producătorului un proces-verbal al vizitei şi, dacă s-a efectuat un test, un buletin de analiză.

| 5. | Pe o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului produs, producătorul trebuie să ţină la dispoziţia autorităţilor naţionale următoarele:






  — | documentaţia menţionată la punctul 3.1, subparagraful al doilea a doua liniuţă, |
| --- | --- | --- |

5.

Pe o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului produs, producătorul trebuie să ţină la dispoziţia autorităţilor naţionale următoarele:

—

documentaţia menţionată la punctul 3.1, subparagraful al doilea a doua liniuţă,

| — | documentele de actualizare menţionate la punctul 3.4 subparagraful al doilea, |
| --- | --- |

—

documentele de actualizare menţionate la punctul 3.4 subparagraful al doilea,

| — | deciziile şi rapoartele organismului notificat prevăzut la punctul 3.4 ultimul subparagraf, precum şi la punctele 3.4, 4.3 şi 4.4. |
| --- | --- |

—

deciziile şi rapoartele organismului notificat prevăzut la punctul 3.4 ultimul subparagraf, precum şi la punctele 3.4, 4.3 şi 4.4.

6.   Examinarea proiectării

| 6.1. | Producătorul trebuie să depună o cerere de examinare a proiectării elementului constitutiv de interoperabilitate la un organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă. |
| --- | --- |

6.1.

Producătorul trebuie să depună o cerere de examinare a proiectării elementului constitutiv de interoperabilitate la un organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă.

| 6.2. | Cererea trebuie să permită înţelegerea proiectării, fabricaţiei, întreţinerii şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate şi evaluarea conformităţii acestuia cu cerinţele STI-ului.
  Aceasta trebuie să includă:






  — | o descriere generală a tipului, |
| --- | --- | --- |

6.2.

Cererea trebuie să permită înţelegerea proiectării, fabricaţiei, întreţinerii şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate şi evaluarea conformităţii acestuia cu cerinţele STI-ului.

Aceasta trebuie să includă:

—

o descriere generală a tipului,

| — | specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene, cu clauzele relevante, care au fost integral sau parţial aplicate, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene, cu clauzele relevante, care au fost integral sau parţial aplicate,

| — | orice documente justificative necesare care să justifice adecvarea acestora, în special în cazurile în care specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate, |
| --- | --- |

—

orice documente justificative necesare care să justifice adecvarea acestora, în special în cazurile în care specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate,

| — | programul de testare, |
| --- | --- |

—

programul de testare,

| — | condiţii de integrare a elementului constitutiv de interoperabilitate în mediul sistemului său (subansamblu, ansamblu, subsistem) şi condiţiile necesare pentru interfaţă, |
| --- | --- |

—

condiţii de integrare a elementului constitutiv de interoperabilitate în mediul sistemului său (subansamblu, ansamblu, subsistem) şi condiţiile necesare pentru interfaţă,

| — | modul de utilizare şi întreţinere a elementului constitutiv de interoperabilitate (limite de timp şi distanţă, limite de uzură etc.), |
| --- | --- |

—

modul de utilizare şi întreţinere a elementului constitutiv de interoperabilitate (limite de timp şi distanţă, limite de uzură etc.),

| — | o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată nici unui alt organism notificat, |
| --- | --- |

—

o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată nici unui alt organism notificat,

| 6.3. | Solicitantul trebuie să prezinte rezultatele testelor (11), inclusiv ale testelor de tip, dacă este necesar, efectuate de laboratorul său corespunzător sau în numele acestora. |
| --- | --- |

6.3.

Solicitantul trebuie să prezinte rezultatele testelor (11), inclusiv ale testelor de tip, dacă este necesar, efectuate de laboratorul său corespunzător sau în numele acestora.

| 6.4. | Organismul notificat trebuie să examineze cererea şi să evalueze rezultatele testelor. În cazul în care proiectarea îndeplineşte dispoziţiile STI-ului aplicabil, organismul notificat trebuie să elibereze solicitantului un certificat de examinare CE a proiectării. Certificatul trebuie să conţină concluziile examinării, condiţiile sale de valabilitate, datele necesare pentru identificarea proiectării aprobate şi, după caz, o descriere a modului de funcţionare a produsului.
  Perioada de valabilitate nu trebuie să depăşească 5 ani. |
| --- | --- |

6.4.

Organismul notificat trebuie să examineze cererea şi să evalueze rezultatele testelor. În cazul în care proiectarea îndeplineşte dispoziţiile STI-ului aplicabil, organismul notificat trebuie să elibereze solicitantului un certificat de examinare CE a proiectării. Certificatul trebuie să conţină concluziile examinării, condiţiile sale de valabilitate, datele necesare pentru identificarea proiectării aprobate şi, după caz, o descriere a modului de funcţionare a produsului.

Perioada de valabilitate nu trebuie să depăşească 5 ani.

| 6.5. | Solicitantul trebuie să informeze organismul notificat care a eliberat certificatul de examinare CE a proiectării asupra oricărei modificări aduse proiectului aprobat, care poate afecta conformitatea cu cerinţele STI-ului sau condiţiile prevăzute pentru utilizarea elementului constitutiv de interoperabilitate. În acest caz, elementul constitutiv de interoperabilitate va primi o certificare suplimentară din partea organismului notificat care a emis certificatul de examinare CE a proiectării. În acest caz, organismul notificat trebuie să efectueze numai acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Această certificare suplimentară este acordată sub forma unei completări la certificatul original de examinare CE a proiectării. |
| --- | --- |

6.5.

Solicitantul trebuie să informeze organismul notificat care a eliberat certificatul de examinare CE a proiectării asupra oricărei modificări aduse proiectului aprobat, care poate afecta conformitatea cu cerinţele STI-ului sau condiţiile prevăzute pentru utilizarea elementului constitutiv de interoperabilitate. În acest caz, elementul constitutiv de interoperabilitate va primi o certificare suplimentară din partea organismului notificat care a emis certificatul de examinare CE a proiectării. În acest caz, organismul notificat trebuie să efectueze numai acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Această certificare suplimentară este acordată sub forma unei completări la certificatul original de examinare CE a proiectării.

| 6.6. | Dacă nici a fost adusă nici o modificare în conformitate cu punctul 6.4, valabilitatea unui certificat expirat poate fi prelungită cu o altă perioadă de valabilitate. Solicitantul trebuie să depună o cerere pentru o astfel de prelungire, confirmând în scris faptul că nu a fost adusă nici o astfel de modificare şi organismul notificat acordă o prelungire a perioadei de valabilitate în conformitate cu punctul 6.3, cu excepţia cazului în care există informaţii contrare. Această procedură poate fi repetată. |
| --- | --- |

6.6.

Dacă nici a fost adusă nici o modificare în conformitate cu punctul 6.4, valabilitatea unui certificat expirat poate fi prelungită cu o altă perioadă de valabilitate. Solicitantul trebuie să depună o cerere pentru o astfel de prelungire, confirmând în scris faptul că nu a fost adusă nici o astfel de modificare şi organismul notificat acordă o prelungire a perioadei de valabilitate în conformitate cu punctul 6.3, cu excepţia cazului în care există informaţii contrare. Această procedură poate fi repetată.

| 7. | Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificările sistemului de asigurare a calităţii şi certificatele de examinare CE a proiectării, emise, retrase sau refuzate.
  La cerere, celelalte organisme notificate pot primi copii după:






  — | certificările sistemului de asigurare a calităţii şi completările emise la acestea, şi |
| --- | --- | --- |

7.

Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificările sistemului de asigurare a calităţii şi certificatele de examinare CE a proiectării, emise, retrase sau refuzate.

La cerere, celelalte organisme notificate pot primi copii după:

—

certificările sistemului de asigurare a calităţii şi completările emise la acestea, şi

| — | certificatele de examinare CE a proiectării şi completările emise. |
| --- | --- |

—

certificatele de examinare CE a proiectării şi completările emise.

| 8. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.
  Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 01/16/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.
  Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:






  — | directiva la care se face trimitere (Directiva 01/16/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate), |
| --- | --- | --- |

8.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.

Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 01/16/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.

Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:

—

directiva la care se face trimitere (Directiva 01/16/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate),

| — | denumirea şi adresa producătorului sau ale reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, şi, în cazul reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea producătorului sau a constructorului), |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa producătorului sau ale reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, şi, în cazul reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea producătorului sau a constructorului),

| — | descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.), |
| --- | --- |

—

descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.),

| — | descrierea procedurii (modulului) urmat(e) pentru a declara conformitatea, |
| --- | --- |

—

descrierea procedurii (modulului) urmat(e) pentru a declara conformitatea,

| — | toate prescripţiile relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare, |
| --- | --- |

—

toate prescripţiile relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare,

| — | denumirea şi adresa organismului (organismelor) notificat(e) implicat(e) în procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatelor împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatelor, |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa organismului (organismelor) notificat(e) implicat(e) în procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatelor împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatelor,

| — | trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI-uri aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene, |
| --- | --- |

—

trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI-uri aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene,

| — | identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate. |
| --- | --- |

—

identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate.

Certificatele la care urmează să se facă trimitere sunt:

| — | certificarea sistemului de asigurare a calităţii şi procesele-verbale de supraveghere menţionate la punctele 3 şi 4, |
| --- | --- |

—

certificarea sistemului de asigurare a calităţii şi procesele-verbale de supraveghere menţionate la punctele 3 şi 4,

| — | certificatul de examinare CE a proiectării şi completările la acesta. |
| --- | --- |

—

certificatul de examinare CE a proiectării şi completările la acesta.

| 9. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.
  În cazul în care nici producătorul, nici reprezentantul său autorizat nu sunt stabiliţi în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară. |
| --- | --- |

9.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.

În cazul în care nici producătorul, nici reprezentantul său autorizat nu sunt stabiliţi în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară.

| 10. | În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare la utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către producător, în condiţiile menţionate pentru modulul V. |
| --- | --- |

10.

În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare la utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către producător, în condiţiile menţionate pentru modulul V.

F.2.9   Modulul V: validarea de tip prin experienţă în exploatare (adecvare pentru utilizare)

| 1. | Prezentul modul descrie acea parte a procedurii prin care un organism notificat constată şi atestă că un specimen, reprezentativ pentru producţia avută în vedere, respectă dispoziţiile STI-ului aplicabil în ceea ce priveşte adecvarea pentru utilizare, fapt care se demonstrează cu ajutorul validării de tip prin experienţă în exploatare (12). |
| --- | --- |

1.

Prezentul modul descrie acea parte a procedurii prin care un organism notificat constată şi atestă că un specimen, reprezentativ pentru producţia avută în vedere, respectă dispoziţiile STI-ului aplicabil în ceea ce priveşte adecvarea pentru utilizare, fapt care se demonstrează cu ajutorul validării de tip prin experienţă în exploatare (12).

| 2. | Cererea de validare de tip prin experienţă în exploatare trebuie să fie înaintată de către producător sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate unui organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | numele şi adresa producătorului şi, în cazul în care cererea este înaintată de către reprezentantul autorizat, numele şi adresa acestuia din urmă, |
| --- | --- | --- |

2.

Cererea de validare de tip prin experienţă în exploatare trebuie să fie înaintată de către producător sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate unui organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

numele şi adresa producătorului şi, în cazul în care cererea este înaintată de către reprezentantul autorizat, numele şi adresa acestuia din urmă,

| — | o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată nici unui alt organism notificat, |
| --- | --- |

—

o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată nici unui alt organism notificat,

| — | documentaţia tehnică, conform descrierii de la punctul 3, |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică, conform descrierii de la punctul 3,

| — | programul de validare prin experienţă în exploatare, descris la punctul 4, |
| --- | --- |

—

programul de validare prin experienţă în exploatare, descris la punctul 4,

| — | denumirea şi adresa societăţii (societăţilor) (gestionarii de infrastructură şi/sau întreprinderile feroviare) de la care solicitantul a obţinut un acord de a contribui la evaluarea adecvării pentru utilizare prin experienţa în exploatare. |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa societăţii (societăţilor) (gestionarii de infrastructură şi/sau întreprinderile feroviare) de la care solicitantul a obţinut un acord de a contribui la evaluarea adecvării pentru utilizare prin experienţa în exploatare.

| — | prin operarea în exploatare a elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- |

—

prin operarea în exploatare a elementului constitutiv de interoperabilitate,

| — | prin monitorizarea comportamentului în exploatare, şi |
| --- | --- |

—

prin monitorizarea comportamentului în exploatare, şi

| — | prin întocmirea unui raport privind experienţa în exploatare, |
| --- | --- |

—

prin întocmirea unui raport privind experienţa în exploatare,

| — | denumirea şi adresa societăţii responsabile de întreţinerea elementului constitutiv de interoperabilitate pe durata sau distanţa de circulaţie care sunt necesare pentru experienţa în exploatare, |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa societăţii responsabile de întreţinerea elementului constitutiv de interoperabilitate pe durata sau distanţa de circulaţie care sunt necesare pentru experienţa în exploatare,

| — | declaraţie CE de conformitate pentru elementul constitutiv de interoperabilitate şi |
| --- | --- |

—

declaraţie CE de conformitate pentru elementul constitutiv de interoperabilitate şi

| — | în cazul în care este specificat modulul B în STI, un certificat de examinare CE de tip, |
| --- | --- |

—

în cazul în care este specificat modulul B în STI, un certificat de examinare CE de tip,

| — | în cazul în care este specificat modulul H2 în STI, un certificat de examinare CE a proiectării, |
| --- | --- |

—

în cazul în care este specificat modulul H2 în STI, un certificat de examinare CE a proiectării,

Solicitantul trebuie să pună la dispoziţia societăţii (societăţilor) care se angajează să exploateze elementul constitutiv de interoperabilitate un specimen sau un număr suficient de specimene, reprezentative pentru producţia avută în vedere şi denumite în continuare „tip”. Un tip poate include mai multe versiuni ale elementului constitutiv de interoperabilitate, cu condiţia ca toate diferenţele dintre versiuni să facă obiectul declaraţiilor CE de conformitate şi al certificatelor menţionate mai sus.

Organismul notificat poate solicita specimene suplimentare, în cazul în care acest lucru este necesar în scopul validării prin experienţă în exploatare.

| 3. | Documentaţia tehnică trebuie să permită evaluarea conformităţii produsului cu cerinţele STI-ului. Documentaţia trebuie să descrie funcţionarea elementului constitutiv de interoperabilitate şi, în funcţie de relevanţa pentru o astfel de evaluare, trebuie să prezinte, de asemenea, date privind proiectarea, fabricaţia şi întreţinerea.
  Documentaţia tehnică trebuie să cuprindă:






  — | o descriere generală a tipului, |
| --- | --- | --- |

3.

Documentaţia tehnică trebuie să permită evaluarea conformităţii produsului cu cerinţele STI-ului. Documentaţia trebuie să descrie funcţionarea elementului constitutiv de interoperabilitate şi, în funcţie de relevanţa pentru o astfel de evaluare, trebuie să prezinte, de asemenea, date privind proiectarea, fabricaţia şi întreţinerea.

Documentaţia tehnică trebuie să cuprindă:

—

o descriere generală a tipului,

| — | specificaţia (specificaţiile) tehnică (tehnice) pe baza căreia (cărora) urmează a fi evaluate performanţa şi comportamentul în exploatare ale elementului constitutiv de interoperabilitate (STI relevantă şi/sau specificaţiile europene cu clauzele relevante), |
| --- | --- |

—

specificaţia (specificaţiile) tehnică (tehnice) pe baza căreia (cărora) urmează a fi evaluate performanţa şi comportamentul în exploatare ale elementului constitutiv de interoperabilitate (STI relevantă şi/sau specificaţiile europene cu clauzele relevante),

| — | condiţii de integrare a elementului constitutiv de interoperabilitate în mediul sistemului său (subansamblu, ansamblu, subsistem) şi condiţiile necesare pentru interfaţă, |
| --- | --- |

—

condiţii de integrare a elementului constitutiv de interoperabilitate în mediul sistemului său (subansamblu, ansamblu, subsistem) şi condiţiile necesare pentru interfaţă,

| — | modul de utilizare şi întreţinere a elementului constitutiv de interoperabilitate (limite de timp şi distanţă, limite de uzură etc.), |
| --- | --- |

—

modul de utilizare şi întreţinere a elementului constitutiv de interoperabilitate (limite de timp şi distanţă, limite de uzură etc.),

| — | descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea proiectării, fabricaţiei şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- |

—

descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea proiectării, fabricaţiei şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate,

şi, în funcţie de relevanţa pentru evaluare,

| — | proiectul şi desenele de execuţie, |
| --- | --- |

—

proiectul şi desenele de execuţie,

| — | rezultatele calculelor de proiectare efectuate şi ale examinărilor efectuate, |
| --- | --- |

—

rezultatele calculelor de proiectare efectuate şi ale examinărilor efectuate,

| — | rapoarte de încercări. |
| --- | --- |

—

rapoarte de încercări.

În cazul în care se specifică alte informaţii suplimentare în STI pentru documentaţia tehnică, acestea trebuie, de asemenea, incluse.

Trebuie anexată o listă a specificaţiilor europene menţionate în documentaţia tehnică, fie că sunt aplicate integral sau parţial.

| 4. | Programul de validare a experienţei în exploatare trebuie să cuprindă:






  — | performanţele sau comportamentul în exploatare pe care trebuie să le aibă elementul constitutiv de interoperabilitate aflat în probe, |
| --- | --- | --- |

4.

Programul de validare a experienţei în exploatare trebuie să cuprindă:

—

performanţele sau comportamentul în exploatare pe care trebuie să le aibă elementul constitutiv de interoperabilitate aflat în probe,

| — | dispoziţiile de instalare, |
| --- | --- |

—

dispoziţiile de instalare,

| — | amploarea programului – durata sau distanţa – |
| --- | --- |

—

amploarea programului – durata sau distanţa –

| — | condiţiile de funcţionare şi programul de întreţinere preconizate, |
| --- | --- |

—

condiţiile de funcţionare şi programul de întreţinere preconizate,

| — | programul de întreţinere, |
| --- | --- |

—

programul de întreţinere,

| — | teste speciale în exploatare care trebuie eventual efectuate, |
| --- | --- |

—

teste speciale în exploatare care trebuie eventual efectuate,

| — | mărimea lotului de specimene – în cazul în care este vorba de mai mult de un specimen, |
| --- | --- |

—

mărimea lotului de specimene – în cazul în care este vorba de mai mult de un specimen,

| — | programul de inspecţie (natura, numărul şi frecvenţa inspecţiilor, documentaţia), |
| --- | --- |

—

programul de inspecţie (natura, numărul şi frecvenţa inspecţiilor, documentaţia),

| — | criteriile privind defectele admisibile şi impactul acestora asupra programului, |
| --- | --- |

—

criteriile privind defectele admisibile şi impactul acestora asupra programului,

| — | informaţiile care trebuie să figureze în raportul societăţii care utilizează în exploatare elementul constitutiv de interoperabilitate (a se vedea punctul 2). |
| --- | --- |

—

informaţiile care trebuie să figureze în raportul societăţii care utilizează în exploatare elementul constitutiv de interoperabilitate (a se vedea punctul 2).

| 5. | Organismul notificat are următoarele obligaţii: |
| --- | --- |

5.

Organismul notificat are următoarele obligaţii:

| 5.1. | să examineze documentaţia tehnică şi programul de validare prin experienţa în exploatare, |
| --- | --- |

5.1.

să examineze documentaţia tehnică şi programul de validare prin experienţa în exploatare,

| 5.2. | să verifice dacă tipul este reprezentativ şi dacă a fost fabricat în conformitate cu documentaţia tehnică, |
| --- | --- |

5.2.

să verifice dacă tipul este reprezentativ şi dacă a fost fabricat în conformitate cu documentaţia tehnică,

| 5.3. | să verifice dacă programul de validare prin experienţă în exploatare este bine adaptat pentru a evalua performanţele necesare şi comportamentul în exploatare ale elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- |

5.3.

să verifice dacă programul de validare prin experienţă în exploatare este bine adaptat pentru a evalua performanţele necesare şi comportamentul în exploatare ale elementului constitutiv de interoperabilitate,

| 5.4. | să convină cu solicitantul cu privire la programul şi locul unde se vor efectua inspecţiile şi testele necesare şi organismul care va efectua testele (organismul notificat sau alte laboratoare competente), |
| --- | --- |

5.4.

să convină cu solicitantul cu privire la programul şi locul unde se vor efectua inspecţiile şi testele necesare şi organismul care va efectua testele (organismul notificat sau alte laboratoare competente),

| 5.5. | să monitorizeze şi să inspecteze evoluţiile înregistrate în circulaţia, funcţionarea şi întreţinerea în exploatare a elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- |

5.5.

să monitorizeze şi să inspecteze evoluţiile înregistrate în circulaţia, funcţionarea şi întreţinerea în exploatare a elementului constitutiv de interoperabilitate,

| 5.6. | să evalueze raportul întocmit de societatea (societăţile) (gestionarul de infrastructură şi/sau întreprinderile feroviare) care exploatează elementul constitutiv de interoperabilitate şi toate celelalte documentaţii şi informaţii obţinute în timpul procedurii (rapoarte de încercare, experienţa de întreţinere etc.), |
| --- | --- |

5.6.

să evalueze raportul întocmit de societatea (societăţile) (gestionarul de infrastructură şi/sau întreprinderile feroviare) care exploatează elementul constitutiv de interoperabilitate şi toate celelalte documentaţii şi informaţii obţinute în timpul procedurii (rapoarte de încercare, experienţa de întreţinere etc.),

| 5.7. | să verifice dacă comportamentul în exploatare este conform cu cerinţele din STI. |
| --- | --- |

5.7.

să verifice dacă comportamentul în exploatare este conform cu cerinţele din STI.

| 6. | În cazul în care tipul îndeplineşte dispoziţiile STI-ului, organismul notificat trebuie să-i elibereze solicitantului un certificat de adecvare la utilizare. Certificatul trebuie să conţină numele şi adresa producătorului, concluziile validării, condiţiile pentru valabilitatea acestuia şi datele necesare identificării tipului certificat.
  Perioada de valabilitate nu trebuie să depăşească 5 ani.
  La certificat trebuie să se anexeze o listă cu elementele relevante din documentaţia tehnică, iar o copie a acesteia trebuie păstrată de organismul notificat.
  În cazul în care solicitantului i se refuză acordarea certificatului de adecvare la utilizare, organismul notificat trebuie să specifice motivele detaliate ale unui astfel de refuz.
  Trebuie să se prevadă o procedură de apel. |
| --- | --- |

6.

În cazul în care tipul îndeplineşte dispoziţiile STI-ului, organismul notificat trebuie să-i elibereze solicitantului un certificat de adecvare la utilizare. Certificatul trebuie să conţină numele şi adresa producătorului, concluziile validării, condiţiile pentru valabilitatea acestuia şi datele necesare identificării tipului certificat.

Perioada de valabilitate nu trebuie să depăşească 5 ani.

La certificat trebuie să se anexeze o listă cu elementele relevante din documentaţia tehnică, iar o copie a acesteia trebuie păstrată de organismul notificat.

În cazul în care solicitantului i se refuză acordarea certificatului de adecvare la utilizare, organismul notificat trebuie să specifice motivele detaliate ale unui astfel de refuz.

Trebuie să se prevadă o procedură de apel.

| 7. | Solicitantul trebuie să informeze organismul notificat care deţine documentaţia tehnică referitoare la certificatul de adecvare la utilizare cu privire la toate modificările aduse produsului omologat, care trebuie să primească o omologare suplimentară în cazul în care aceste modificări pot afecta adecvarea la utilizare sau condiţiile prescrise pentru utilizarea produsului. În acest caz, organismul notificat trebuie să efectueze numai acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Această omologare suplimentară se acordă sub forma unei completări la certificatul original de adecvare la utilizare sau se va elibera un nou certificat după retragerea vechiului certificat. |
| --- | --- |

7.

Solicitantul trebuie să informeze organismul notificat care deţine documentaţia tehnică referitoare la certificatul de adecvare la utilizare cu privire la toate modificările aduse produsului omologat, care trebuie să primească o omologare suplimentară în cazul în care aceste modificări pot afecta adecvarea la utilizare sau condiţiile prescrise pentru utilizarea produsului. În acest caz, organismul notificat trebuie să efectueze numai acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Această omologare suplimentară se acordă sub forma unei completări la certificatul original de adecvare la utilizare sau se va elibera un nou certificat după retragerea vechiului certificat.

| 8. | Dacă nici a fost adusă nici o modificare în conformitate cu punctul 7, valabilitatea unui certificat expirat poate fi prelungită cu o altă perioadă de valabilitate. Solicitantul trebuie să depună o cerere pentru o astfel de prelungire, confirmând în scris faptul că nu a fost adusă nici o astfel de modificare şi organismul notificat acordă o prelungire a perioadei de valabilitate în conformitate cu punctul 6, cu excepţia cazului în care există informaţii contrare. Această procedură poate fi repetată. |
| --- | --- |

8.

Dacă nici a fost adusă nici o modificare în conformitate cu punctul 7, valabilitatea unui certificat expirat poate fi prelungită cu o altă perioadă de valabilitate. Solicitantul trebuie să depună o cerere pentru o astfel de prelungire, confirmând în scris faptul că nu a fost adusă nici o astfel de modificare şi organismul notificat acordă o prelungire a perioadei de valabilitate în conformitate cu punctul 6, cu excepţia cazului în care există informaţii contrare. Această procedură poate fi repetată.

| 9. | Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificatele de adecvare la utilizare emise, retrase sau refuzate. |
| --- | --- |

9.

Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificatele de adecvare la utilizare emise, retrase sau refuzate.

| 10. | Celelalte organisme notificate pot primi, la cerere, copii ale certificatelor de adecvare la utilizare emise şi/sau ale completărilor la acestea. Anexele certificatelor trebuie să fie ţinute la dispoziţia celorlalte organisme notificate. |
| --- | --- |

10.

Celelalte organisme notificate pot primi, la cerere, copii ale certificatelor de adecvare la utilizare emise şi/sau ale completărilor la acestea. Anexele certificatelor trebuie să fie ţinute la dispoziţia celorlalte organisme notificate.

| 11. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de adecvare la utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate.
  Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 01/16/CE. Declaraţia CE de adecvare la utilizare şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.
  Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:






  — | trimiterile la directivă (Directiva 01/16/CE), |
| --- | --- | --- |

11.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de adecvare la utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate.

Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 01/16/CE. Declaraţia CE de adecvare la utilizare şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.

Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:

—

trimiterile la directivă (Directiva 01/16/CE),

| — | denumirea şi adresa producătorului sau ale reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, şi, în cazul reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea producătorului sau a constructorului), |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa producătorului sau ale reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, şi, în cazul reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea producătorului sau a constructorului),

| — | descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.), |
| --- | --- |

—

descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.),

| — | toate prescripţiile relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare, |
| --- | --- |

—

toate prescripţiile relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare,

| — | denumirea şi adresa organismului (organismelor) notificat(e) implicat(e) în procedura urmată în ceea ce priveşte adecvarea la utilizare şi data certificatului de adecvare la utilizare împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatului, |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa organismului (organismelor) notificat(e) implicat(e) în procedura urmată în ceea ce priveşte adecvarea la utilizare şi data certificatului de adecvare la utilizare împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatului,

| — | trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI-uri aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene, |
| --- | --- |

—

trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI-uri aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene,

| — | identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate. |
| --- | --- |

—

identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate.

| 12. | Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de adecvare la utilizare, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.
  În cazul în care nici producătorul, nici reprezentantul său autorizat nu sunt stabiliţi în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară. |
| --- | --- |

12.

Producătorul sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de adecvare la utilizare, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.

În cazul în care nici producătorul, nici reprezentantul său autorizat nu sunt stabiliţi în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară.

F.3   Module pentru verificarea CE a subsistemelor

F.3.1   Modulul SB: examinarea de tip

| 1. | Acest modul descrie acea parte a procedurii de verificare CE prin care un organism notificat verifică şi certifică, la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, că un tip de subsistem infrastructură sau material rulant, reprezentativ pentru producţia avută în vedere,






  — | este conform cu prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, fapt care demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (13) ale Directivei 01/16/CE, |
| --- | --- | --- |

1.

Acest modul descrie acea parte a procedurii de verificare CE prin care un organism notificat verifică şi certifică, la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, că un tip de subsistem infrastructură sau material rulant, reprezentativ pentru producţia avută în vedere,

—

este conform cu prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, fapt care demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (13) ale Directivei 01/16/CE,

| — | este conform cu celelalte reglementări care decurg din tratat. |
| --- | --- |

—

este conform cu celelalte reglementări care decurg din tratat.

Examinarea de tip definită de acest modul ar putea include faze de evaluare specifice – revizuire a proiectării, încercare de tip sau revizuire a procesului de fabricaţie specificate în STI-ul relevant.

| 2. | Entitatea contractantă (14) trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere de verificarea CE (prin examinare de tip) a subsistemului.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | enumirea şi adresa entităţii contractante sau ale reprezentantului său autorizat, |
| --- | --- | --- |

2.

Entitatea contractantă (14) trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere de verificarea CE (prin examinare de tip) a subsistemului.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

enumirea şi adresa entităţii contractante sau ale reprezentantului său autorizat,

| — | documentaţia tehnică, conform descrierii de la punctul 3. |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică, conform descrierii de la punctul 3.

| 3. | Solicitantul trebuie să pună la dispoziţia organismului notificat un specimen al subsistemului (15), reprezentativ pentru producţia avută în vedere, denumit în continuare „tip”.
  Un tip poate acoperi mai multe variante ale subsistemului, cu condiţia ca diferenţele dintre variante să nu afecteze dispoziţiile STI-ului.
  Organismul notificat poate solicita şi alte specimene, în cazul în care sunt necesare pentru realizarea programului de testare.
  În cazul în care metodele de testare sau de examinare specifice o impun şi se specifică astfel în STI sau în specificaţiile europene (16) menţionate în STI, trebuie să se furnizeze şi un specimen sau specimene ale unui subansamblu sau ansamblu sau chiar un specimen al subsistemului în stare preasamblată.
  Documentaţia tehnică şi specimenul (specimenele) trebuie să permită înţelegerea proiectării, fabricaţiei, instalării, întreţinerii şi a funcţionării subsistemului, precum şi evaluarea conformităţii cu dispoziţiile din STI.
  Documentaţia tehnică trebuie să cuprindă:






  — | o descriere generală a subsistemului, a proiectului de ansamblu şi a structurii acestuia, |
| --- | --- | --- |

3.

Solicitantul trebuie să pună la dispoziţia organismului notificat un specimen al subsistemului (15), reprezentativ pentru producţia avută în vedere, denumit în continuare „tip”.

Un tip poate acoperi mai multe variante ale subsistemului, cu condiţia ca diferenţele dintre variante să nu afecteze dispoziţiile STI-ului.

Organismul notificat poate solicita şi alte specimene, în cazul în care sunt necesare pentru realizarea programului de testare.

În cazul în care metodele de testare sau de examinare specifice o impun şi se specifică astfel în STI sau în specificaţiile europene (16) menţionate în STI, trebuie să se furnizeze şi un specimen sau specimene ale unui subansamblu sau ansamblu sau chiar un specimen al subsistemului în stare preasamblată.

Documentaţia tehnică şi specimenul (specimenele) trebuie să permită înţelegerea proiectării, fabricaţiei, instalării, întreţinerii şi a funcţionării subsistemului, precum şi evaluarea conformităţii cu dispoziţiile din STI.

Documentaţia tehnică trebuie să cuprindă:

—

o descriere generală a subsistemului, a proiectului de ansamblu şi a structurii acestuia,

| — | registrul de infrastructură sau material rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI, |
| --- | --- |

—

registrul de infrastructură sau material rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI,

| — | proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, circuitelor etc., |
| --- | --- |

—

proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, circuitelor etc.,

| — | descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea desenelor şi a schemelor menţionate, precum şi a întreţinerii şi funcţionării subsistemului, |
| --- | --- |

—

descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea desenelor şi a schemelor menţionate, precum şi a întreţinerii şi funcţionării subsistemului,

| — | specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene, care au fost aplicate, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene, care au fost aplicate,

| — | orice documente justificative necesare care să ateste adecvarea la utilizare a specificaţiilor de mai sus, în special în cazul în care specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate integral, |
| --- | --- |

—

orice documente justificative necesare care să ateste adecvarea la utilizare a specificaţiilor de mai sus, în special în cazul în care specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate integral,

| — | o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate ce urmează să fie incorporate în subsistem, |
| --- | --- |

—

o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate ce urmează să fie incorporate în subsistem,

| — | copii după declaraţiile CE de conformitate sau adecvare la utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI din directive, |
| --- | --- |

—

copii după declaraţiile CE de conformitate sau adecvare la utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI din directive,

| — | dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate), |
| --- | --- |

—

dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate),

| — | documentaţia tehnică privind fabricarea şi asamblarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică privind fabricarea şi asamblarea subsistemului,

| — | o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, fabricarea, asamblarea şi instalarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, fabricarea, asamblarea şi instalarea subsistemului,

| — | condiţiile de utilizare a subsistemului (restricţii privind durata de utilizare sau distanţa de parcurs, limite de uzură etc.), |
| --- | --- |

—

condiţiile de utilizare a subsistemului (restricţii privind durata de utilizare sau distanţa de parcurs, limite de uzură etc.),

| — | condiţiile de întreţinere şi documentaţia tehnică privind întreţinerea subsistemului, |
| --- | --- |

—

condiţiile de întreţinere şi documentaţia tehnică privind întreţinerea subsistemului,

| — | orice cerinţă tehnică care trebuie luată în considerare pe durata producţiei, întreţinerii şi exploatării subsistemului, |
| --- | --- |

—

orice cerinţă tehnică care trebuie luată în considerare pe durata producţiei, întreţinerii şi exploatării subsistemului,

| — | rezultatele calculelor de proiectare, verificările efectuate etc., |
| --- | --- |

—

rezultatele calculelor de proiectare, verificările efectuate etc.,

| — | rapoarte de încercări. |
| --- | --- |

—

rapoarte de încercări.

În cazul în care se specifică alte informaţii suplimentare în STI pentru documentaţia tehnică, acestea trebuie, de asemenea, incluse.

| 4. | Organismul notificat are următoarele obligaţii: |
| --- | --- |

4.

Organismul notificat are următoarele obligaţii:

| 4.1. | să examineze documentaţia tehnică, |
| --- | --- |

4.1.

să examineze documentaţia tehnică,

| 4.2 | să verifice dacă specimenul (specimenele) subsistemului sau ale ansamblurilor ori subansamblurilor subsistemului a (au) fost fabricat(e) în conformitate cu documentaţia tehnică şi să efectueze sau să dispună efectuarea testelor de tip în conformitate cu dispoziţiile din STI şi specificaţiile europene corespunzătoare. Un astfel de proces de fabricaţie trebuie verificat utilizând modulul de evaluare corespunzător. |
| --- | --- |

4.2

să verifice dacă specimenul (specimenele) subsistemului sau ale ansamblurilor ori subansamblurilor subsistemului a (au) fost fabricat(e) în conformitate cu documentaţia tehnică şi să efectueze sau să dispună efectuarea testelor de tip în conformitate cu dispoziţiile din STI şi specificaţiile europene corespunzătoare. Un astfel de proces de fabricaţie trebuie verificat utilizând modulul de evaluare corespunzător.

| 4.3. | în cazul în care în STI se solicită o revizuire a proiectării, să examineze metodele de proiectare, instrumentele de proiectare şi rezultatele proiectării pentru a evalua capacitatea acestora de a îndeplini cerinţele privind conformitatea subsistemului la finalizarea procesului de proiectare, |
| --- | --- |

4.3.

în cazul în care în STI se solicită o revizuire a proiectării, să examineze metodele de proiectare, instrumentele de proiectare şi rezultatele proiectării pentru a evalua capacitatea acestora de a îndeplini cerinţele privind conformitatea subsistemului la finalizarea procesului de proiectare,

| 4.4. | să identifice elementele proiectate în conformitate cu dispoziţiile relevante ale STI-ului şi specificaţiilor europene, precum şi elementele proiectate fără aplicarea dispoziţiilor relevante din respectivele specificaţii europene, |
| --- | --- |

4.4.

să identifice elementele proiectate în conformitate cu dispoziţiile relevante ale STI-ului şi specificaţiilor europene, precum şi elementele proiectate fără aplicarea dispoziţiilor relevante din respectivele specificaţii europene,

| 4.5. | să efectueze sau să dispună efectuarea de examinări adecvate şi teste necesare în conformitate cu punctele 4.2 şi 4.3 pentru a stabili dacă specificaţiile europene relevante au fost efectiv aplicate, în cazul în care producătorul a ales să le aplice. |
| --- | --- |

4.5.

să efectueze sau să dispună efectuarea de examinări adecvate şi teste necesare în conformitate cu punctele 4.2 şi 4.3 pentru a stabili dacă specificaţiile europene relevante au fost efectiv aplicate, în cazul în care producătorul a ales să le aplice.

| 4.6. | să efectueze sau să dispună efectuarea de examinări adecvate şi teste necesare în conformitate cu punctele 4.2 şi 4.3 pentru a stabili dacă, în cazul în care nu au fost aplicate specificaţiile europene menţionate de STI, soluţiile adoptate de producător îndeplinesc cerinţele din STI. |
| --- | --- |

4.6.

să efectueze sau să dispună efectuarea de examinări adecvate şi teste necesare în conformitate cu punctele 4.2 şi 4.3 pentru a stabili dacă, în cazul în care nu au fost aplicate specificaţiile europene menţionate de STI, soluţiile adoptate de producător îndeplinesc cerinţele din STI.

| 4.7. | să convină cu solicitantul asupra locului în care vor fi efectuate examinările şi testele necesare. |
| --- | --- |

4.7.

să convină cu solicitantul asupra locului în care vor fi efectuate examinările şi testele necesare.

| 5. | În cazul în care tipul îndeplineşte dispoziţiile STI-ului, organismul notificat trebuie să-i elibereze solicitantului un certificat de examinare de tip. Certificatul trebuie să conţină denumirea şi adresa entităţii contractante şi ale producătorului (producătorilor) din documentaţia tehnică, concluziile examinării, condiţiile de valabilitate ale acestuia şi datele necesare pentru identificarea tipului omologat.
  La certificat trebuie să se anexeze o listă cu elementele relevante din documentaţia tehnică, iar o copie a acesteia trebuie păstrată de organismul notificat.
  În cazul în care entităţii contractante i se refuză acordarea unui certificat de examinare de tip, organismul notificat trebuie să motiveze în detaliu un astfel de refuz.
  Trebuie să se prevadă o procedură de apel. |
| --- | --- |

5.

În cazul în care tipul îndeplineşte dispoziţiile STI-ului, organismul notificat trebuie să-i elibereze solicitantului un certificat de examinare de tip. Certificatul trebuie să conţină denumirea şi adresa entităţii contractante şi ale producătorului (producătorilor) din documentaţia tehnică, concluziile examinării, condiţiile de valabilitate ale acestuia şi datele necesare pentru identificarea tipului omologat.

La certificat trebuie să se anexeze o listă cu elementele relevante din documentaţia tehnică, iar o copie a acesteia trebuie păstrată de organismul notificat.

În cazul în care entităţii contractante i se refuză acordarea unui certificat de examinare de tip, organismul notificat trebuie să motiveze în detaliu un astfel de refuz.

Trebuie să se prevadă o procedură de apel.

| 6. | Fiecare organism notificat trebuie să le comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificatele de examinare de tip emise, retrase sau refuzate. |
| --- | --- |

6.

Fiecare organism notificat trebuie să le comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificatele de examinare de tip emise, retrase sau refuzate.

| 7. | La cerere, organismele notificate pot primi copii ale certificatelor de examinare de tip şi/sau ale completărilor la acestea. Anexele certificatelor trebuie să fie ţinute la dispoziţia celorlalte organisme notificate. |
| --- | --- |

7.

La cerere, organismele notificate pot primi copii ale certificatelor de examinare de tip şi/sau ale completărilor la acestea. Anexele certificatelor trebuie să fie ţinute la dispoziţia celorlalte organisme notificate.

| 8. | Entitatea contractantă trebuie să păstreze, împreună cu documentaţia tehnică, copii ale certificatelor de examinare de tip şi ale completărilor acestora pe întreaga durată de viaţă a subsistemului. Acestea trebuie să fie trimise oricărui alt stat membru care le solicită. |
| --- | --- |

8.

Entitatea contractantă trebuie să păstreze, împreună cu documentaţia tehnică, copii ale certificatelor de examinare de tip şi ale completărilor acestora pe întreaga durată de viaţă a subsistemului. Acestea trebuie să fie trimise oricărui alt stat membru care le solicită.

| 9. | Pe durata fazei de producţie, solicitantul trebuie să informeze organismul notificat care deţine documentaţia tehnică referitoare la certificatul de examinare de tip asupra tuturor modificărilor care pot afecta conformitatea cu cerinţele STI-ului sau condiţiile prevăzute pentru utilizarea subsistemului. În acest caz, subsistemul trebuie să primească o omologare suplimentară. În acest caz, organismul notificat trebuie să efectueze numai acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Această omologare suplimentară poate fi acordată fie sub forma unei completări la certificatul original de examinare de tip, fie sub forma unui certificat nou după retragerea vechiului certificat. |
| --- | --- |

9.

Pe durata fazei de producţie, solicitantul trebuie să informeze organismul notificat care deţine documentaţia tehnică referitoare la certificatul de examinare de tip asupra tuturor modificărilor care pot afecta conformitatea cu cerinţele STI-ului sau condiţiile prevăzute pentru utilizarea subsistemului. În acest caz, subsistemul trebuie să primească o omologare suplimentară. În acest caz, organismul notificat trebuie să efectueze numai acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Această omologare suplimentară poate fi acordată fie sub forma unei completări la certificatul original de examinare de tip, fie sub forma unui certificat nou după retragerea vechiului certificat.

F.3.2   Modulul SD: sistemul de asigurare a calităţii producţiei

| 1. | Acest modul descrie procedura de verificare CE prin care un organism notificat verifică şi certifică, la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, că un subsistem infrastructură sau material rulant, pentru care s-a eliberat deja un certificat de examinare CE de tip de către un organism notificat:






  — | este conform cu prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, fapt care demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (17) ale Directivei 01/16/CE, |
| --- | --- | --- |

1.

Acest modul descrie procedura de verificare CE prin care un organism notificat verifică şi certifică, la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, că un subsistem infrastructură sau material rulant, pentru care s-a eliberat deja un certificat de examinare CE de tip de către un organism notificat:

—

este conform cu prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, fapt care demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (17) ale Directivei 01/16/CE,

| — | este conform cu celelalte reglementări care decurg din tratat, |
| --- | --- |

—

este conform cu celelalte reglementări care decurg din tratat,

că poate fi dat în exploatare.

| 2. | Organismul notificat aplică procedura cu condiţia ca:






  — | certificatul de examinare de tip emis înaintea evaluării să rămână valabil pentru subsistemul care face obiectul cererii, |
| --- | --- | --- |

2.

Organismul notificat aplică procedura cu condiţia ca:

—

certificatul de examinare de tip emis înaintea evaluării să rămână valabil pentru subsistemul care face obiectul cererii,

| — | entitatea contractantă (18) şi contractantul principal implicat să îndeplinească obligaţiile de la punctul 3. |
| --- | --- |

—

entitatea contractantă (18) şi contractantul principal implicat să îndeplinească obligaţiile de la punctul 3.

Termenul „contractant principal” se referă la societăţi care contribuie prin activităţile lor la îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI. Acest termen se referă la:

| — | societăţile care sunt responsabile de proiectul de ansamblu al subsistemului (inclusiv, în special responsabilitatea pentru integrarea subsistemului), |
| --- | --- |

—

societăţile care sunt responsabile de proiectul de ansamblu al subsistemului (inclusiv, în special responsabilitatea pentru integrarea subsistemului),

| — | alte societăţi implicate numai într-o parte a proiectului subsistemului (care efectuează, de exemplu, asamblarea sau instalarea subsistemului). |
| --- | --- |

—

alte societăţi implicate numai într-o parte a proiectului subsistemului (care efectuează, de exemplu, asamblarea sau instalarea subsistemului).

Acest termen nu se referă la subcontractanţii producătorului care furnizează componente şi elemente constitutive de interoperabilitate.

| 3. | În ceea ce priveşte subsistemul care face obiectul procedurii de verificare CE, entitatea contractantă sau contractantul principal, dacă este cazul, trebuie să pună în aplicare un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, în conformitate cu punctul 5, şi care va face obiectul supravegherii specificate la punctul 6.
  În cazul în care entitatea contractantă este direct responsabilă de proiectul de ansamblu al subsistemului (inclusiv, în special responsabil de integrarea subsistemului) sau în cazul în care entitatea contractantă este direct implicată în producţie (inclusiv asamblarea şi instalarea), aceasta trebuie să pună în aplicare un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru respectivele activităţi, care va face obiectul supravegherii specificate la punctul 6.
  În cazul în care contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului (inclusiv, în special responsabil de integrarea subsistemului), acesta trebuie să pună în aplicare, în toate cazurile, un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, care va face obiectul supravegherii specificate la punctul 6. |
| --- | --- |

3.

În ceea ce priveşte subsistemul care face obiectul procedurii de verificare CE, entitatea contractantă sau contractantul principal, dacă este cazul, trebuie să pună în aplicare un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, în conformitate cu punctul 5, şi care va face obiectul supravegherii specificate la punctul 6.

În cazul în care entitatea contractantă este direct responsabilă de proiectul de ansamblu al subsistemului (inclusiv, în special responsabil de integrarea subsistemului) sau în cazul în care entitatea contractantă este direct implicată în producţie (inclusiv asamblarea şi instalarea), aceasta trebuie să pună în aplicare un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru respectivele activităţi, care va face obiectul supravegherii specificate la punctul 6.

În cazul în care contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului (inclusiv, în special responsabil de integrarea subsistemului), acesta trebuie să pună în aplicare, în toate cazurile, un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, care va face obiectul supravegherii specificate la punctul 6.

4.   Procedura de verificare CE

| 4.1. | Entitatea contractantă trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere pentru verificarea CE a subsistemului (prin sistemul de asigurare a calităţii producţiei), inclusiv pentru coordonarea supravegherii sistemului de asigurare a calităţii specificate la punctele 5.3. şi 6.5. Entitatea contractantă trebuie să îi informeze pe producătorii implicaţi cu privire la organismul notificat ales şi la cererea înaintată.
  Cererea trebuie să permită înţelegerea proiectării, fabricaţiei, asamblării, instalării, întreţinerii şi a funcţionării subsistemului, precum şi evaluarea conformităţii cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cerinţele din STI. |
| --- | --- |

4.1.

Entitatea contractantă trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere pentru verificarea CE a subsistemului (prin sistemul de asigurare a calităţii producţiei), inclusiv pentru coordonarea supravegherii sistemului de asigurare a calităţii specificate la punctele 5.3. şi 6.5. Entitatea contractantă trebuie să îi informeze pe producătorii implicaţi cu privire la organismul notificat ales şi la cererea înaintată.

Cererea trebuie să permită înţelegerea proiectării, fabricaţiei, asamblării, instalării, întreţinerii şi a funcţionării subsistemului, precum şi evaluarea conformităţii cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cerinţele din STI.

| 4.2. | Cererea trebuie să cuprindă:






  — | denumirea şi adresa entităţii contractante sau ale reprezentantului său autorizat, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

denumirea şi adresa entităţii contractante sau ale reprezentantului său autorizat,

| — | documentaţia tehnică privind tipul omologat, inclusiv certificatul de examinare de tip eliberat după finalizarea procedurii definite în modulul SB, |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică privind tipul omologat, inclusiv certificatul de examinare de tip eliberat după finalizarea procedurii definite în modulul SB,

şi, în cazul în care aceste elemente nu sunt incluse în această documentaţie,

| — | o descriere generală a subsistemului, a proiectului de ansamblu şi a structurii acestuia, |
| --- | --- |

—

o descriere generală a subsistemului, a proiectului de ansamblu şi a structurii acestuia,

| — | specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene (19), care au fost aplicate, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene (19), care au fost aplicate,

| — | orice documente justificative necesare care să ateste adecvarea la utilizare a specificaţiilor de mai sus, în special în cazul în care aceste specificaţii europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate integral, Aceste documente justificative trebuie să includă rezultatele testelor efectuate de către laboratorul corespunzător al producătorului sau în numele acestuia. |
| --- | --- |

—

orice documente justificative necesare care să ateste adecvarea la utilizare a specificaţiilor de mai sus, în special în cazul în care aceste specificaţii europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate integral, Aceste documente justificative trebuie să includă rezultatele testelor efectuate de către laboratorul corespunzător al producătorului sau în numele acestuia.

| — | registrul de infrastructură sau material rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI, |
| --- | --- |

—

registrul de infrastructură sau material rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI,

| — | documentaţia tehnică privind fabricarea şi asamblarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică privind fabricarea şi asamblarea subsistemului,

| — | dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate) pentru faza de producţie, |
| --- | --- |

—

dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate) pentru faza de producţie,

| — | o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate ce urmează să fie incorporate în subsistem, |
| --- | --- |

—

o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate ce urmează să fie incorporate în subsistem,

| — | copii după declaraţiile CE de conformitate sau adecvare pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI din directive, |
| --- | --- |

—

copii după declaraţiile CE de conformitate sau adecvare pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI din directive,

| — | o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, fabricarea, asamblarea şi instalarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, fabricarea, asamblarea şi instalarea subsistemului,

| — | dovada faptului că toate etapele menţionate la punctul 5.2 sunt acoperite de sistemele de asigurare a calităţii ale entităţii contractante şi/sau a contractantului principal implicat, precum şi dovada eficienţei acestora, |
| --- | --- |

—

dovada faptului că toate etapele menţionate la punctul 5.2 sunt acoperite de sistemele de asigurare a calităţii ale entităţii contractante şi/sau a contractantului principal implicat, precum şi dovada eficienţei acestora,

| — | indicarea organismului notificat responsabil de certificarea şi supravegherea acestor sisteme de asigurare a calităţii. |
| --- | --- |

—

indicarea organismului notificat responsabil de certificarea şi supravegherea acestor sisteme de asigurare a calităţii.

| 4.3. | Organismul notificat trebuie să examineze cererea din punctul de vedere al valabilităţii examinării de tip şi a certificatului de examinare de tip.
  În cazul în care organismul notificat consideră că certificatul de examinare de tip nu mai este valabil sau că nu este corespunzător şi că este necesară o nouă examinare de tip, acesta trebuie să justifice decizia luată. |
| --- | --- |

4.3.

Organismul notificat trebuie să examineze cererea din punctul de vedere al valabilităţii examinării de tip şi a certificatului de examinare de tip.

În cazul în care organismul notificat consideră că certificatul de examinare de tip nu mai este valabil sau că nu este corespunzător şi că este necesară o nouă examinare de tip, acesta trebuie să justifice decizia luată.

5.   Sistemul de asigurare a calităţii

| 5.1. | Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal, dacă este cazul, trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere de evaluare a sistemelor lor de asigurare a calităţii.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | toate informaţiile relevante pentru subsistemul avut în vedere, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal, dacă este cazul, trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere de evaluare a sistemelor lor de asigurare a calităţii.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

toate informaţiile relevante pentru subsistemul avut în vedere,

| — | documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii, |
| --- | --- |

—

documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii,

| — | documentaţia tehnică privind tipul certificat şi o copie după certificatul de examinare de tip, emis după finalizarea proceduri examinării de tip din modulul SB, |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică privind tipul certificat şi o copie după certificatul de examinare de tip, emis după finalizarea proceduri examinării de tip din modulul SB,

Pentru cei implicaţi doar într-o parte a proiectului subsistemului, trebuie furnizate informaţii numai pentru acea parte relevantă.

| 5.2. | Pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului, sistemul de calitate trebuie să asigure conformitatea globală a subsistemului cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi conformitatea globală a subsistemului cu cerinţele din STI. Pentru alţi contractanţi, sistemul (sistemele) de asigurare a calităţii trebuie să garanteze conformitatea contribuţiei lor relevante la subsistem cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cu cerinţele din STI.
  Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de solicitant (solicitanţi) sunt reunite într-o documentaţie sistematică şi ordonată, sub formă de politici, proceduri şi instrucţiuni scrise. Acest sistem de asigurare a calităţii trebuie să asigure o înţelegere uniformă a politicilor şi procedurilor de calitate, precum programele, planurile, manualele şi dosarele de calitate.
  Documentaţia trebuie să conţină, pentru toţi solicitanţii, în special o descriere corespunzătoare a următoarelor aspecte:






  — | obiectivele de calitate şi structura organizatorică, |
| --- | --- | --- |

5.2.

Pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului, sistemul de calitate trebuie să asigure conformitatea globală a subsistemului cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi conformitatea globală a subsistemului cu cerinţele din STI. Pentru alţi contractanţi, sistemul (sistemele) de asigurare a calităţii trebuie să garanteze conformitatea contribuţiei lor relevante la subsistem cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cu cerinţele din STI.

Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de solicitant (solicitanţi) sunt reunite într-o documentaţie sistematică şi ordonată, sub formă de politici, proceduri şi instrucţiuni scrise. Acest sistem de asigurare a calităţii trebuie să asigure o înţelegere uniformă a politicilor şi procedurilor de calitate, precum programele, planurile, manualele şi dosarele de calitate.

Documentaţia trebuie să conţină, pentru toţi solicitanţii, în special o descriere corespunzătoare a următoarelor aspecte:

—

obiectivele de calitate şi structura organizatorică,

| — | procesul de fabricaţie corespunzător, tehnicile de control şi de asigurare a calităţii, procesele şi măsurile sistematice care vor utilizate, |
| --- | --- |

—

procesul de fabricaţie corespunzător, tehnicile de control şi de asigurare a calităţii, procesele şi măsurile sistematice care vor utilizate,

| — | examinările, verificările şi testările care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după fabricaţie, asamblare şi instalare, precum şi frecvenţa lor, |
| --- | --- |

—

examinările, verificările şi testările care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după fabricaţie, asamblare şi instalare, precum şi frecvenţa lor,

| — | înregistrările privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc., |
| --- | --- |

—

înregistrările privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc.,

iar pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului:

| — | responsabilităţile şi competenţele conducerii în ceea ce priveşte calitatea globală a subsistemului, inclusiv, în special, gestionarea integrării subsistemului. |
| --- | --- |

—

responsabilităţile şi competenţele conducerii în ceea ce priveşte calitatea globală a subsistemului, inclusiv, în special, gestionarea integrării subsistemului.

Examinările, testele şi verificările includ următoarele etape:

| — | structura subsistemului, inclusiv, în special, activităţile de construcţii civile, asamblarea elementelor constitutive, reglajele finale, |
| --- | --- |

—

structura subsistemului, inclusiv, în special, activităţile de construcţii civile, asamblarea elementelor constitutive, reglajele finale,

| — | testarea finală a subsistemului, |
| --- | --- |

—

testarea finală a subsistemului,

| — | şi, în cazul în care se specifică acest lucru în STI, validarea în condiţii de funcţionare la capacitate maximă. |
| --- | --- |

—

şi, în cazul în care se specifică acest lucru în STI, validarea în condiţii de funcţionare la capacitate maximă.

| 5.3. | Organismul notificat ales de entitatea contractantă trebuie să examineze dacă certificarea şi supravegherea sistemului (sistemelor) de asigurare a calităţii ale solicitantului (solicitanţilor) acoperă toate etapele subsistemului menţionat la punctul 5 în mod suficient şi corespunzător (20).
  În cazul în care conformitatea subsistemului cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi conformitatea subsistemului cu cerinţele din STI se bazează pe mai multe sisteme de asigurare a calităţii, organismul notificat trebuie să examineze, în special:






  — | dacă relaţiile şi interfeţele dintre sistemele de asigurare a calităţii sunt bine documentate, |
| --- | --- | --- |

5.3.

Organismul notificat ales de entitatea contractantă trebuie să examineze dacă certificarea şi supravegherea sistemului (sistemelor) de asigurare a calităţii ale solicitantului (solicitanţilor) acoperă toate etapele subsistemului menţionat la punctul 5 în mod suficient şi corespunzător (20).

În cazul în care conformitatea subsistemului cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi conformitatea subsistemului cu cerinţele din STI se bazează pe mai multe sisteme de asigurare a calităţii, organismul notificat trebuie să examineze, în special:

—

dacă relaţiile şi interfeţele dintre sistemele de asigurare a calităţii sunt bine documentate,

| — | şi dacă responsabilităţile şi competenţele globale ale conducerii în ceea ce priveşte conformitatea întregului subsistem pentru contractantul principal sunt îndeajuns şi corect definite. |
| --- | --- |

—

şi dacă responsabilităţile şi competenţele globale ale conducerii în ceea ce priveşte conformitatea întregului subsistem pentru contractantul principal sunt îndeajuns şi corect definite.

| 5.4. | Organismul notificat menţionat la punctul 5.1 trebuie să evalueze sistemul de asigurare a calităţii pentru a stabili dacă acesta satisface cerinţele specificate la punctul 5.2. Acesta presupune conformitatea cu cerinţele respective dacă solicitantul pune în aplicare un sistem de asigurare a calităţii pentru producţie, inspectare şi testare a produsului finit în ceea ce priveşte standardul EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare caracterul specific al subsistemului pentru care este pus în aplicare.
  Dacă un solicitant aplică un sistem de asigurare a calităţii certificate, evaluarea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.
  Auditul trebuie să fie specific pentru subsistemul în cauză şi să ţină seama de contribuţia specifică a solicitantului la subsistem. Echipa de audit trebuie să aibă cel puţin un membru cu experienţă în evaluarea tehnologiei subsistemului avut în vedere. Procedura de evaluare trebuie să includă o vizită de evaluare la sediul solicitantului.
  Decizia trebuie adusă la cunoştinţa solicitantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată. |
| --- | --- |

5.4.

Organismul notificat menţionat la punctul 5.1 trebuie să evalueze sistemul de asigurare a calităţii pentru a stabili dacă acesta satisface cerinţele specificate la punctul 5.2. Acesta presupune conformitatea cu cerinţele respective dacă solicitantul pune în aplicare un sistem de asigurare a calităţii pentru producţie, inspectare şi testare a produsului finit în ceea ce priveşte standardul EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare caracterul specific al subsistemului pentru care este pus în aplicare.

Dacă un solicitant aplică un sistem de asigurare a calităţii certificate, evaluarea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.

Auditul trebuie să fie specific pentru subsistemul în cauză şi să ţină seama de contribuţia specifică a solicitantului la subsistem. Echipa de audit trebuie să aibă cel puţin un membru cu experienţă în evaluarea tehnologiei subsistemului avut în vedere. Procedura de evaluare trebuie să includă o vizită de evaluare la sediul solicitantului.

Decizia trebuie adusă la cunoştinţa solicitantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată.

| 5.5. | Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal trebuie să se angajeze să îndeplinească obligaţiile care decurg din sistemul de asigurare a calităţii certificat şi să îl menţină astfel încât să rămână adecvat şi eficient.
  Aceştia trebuie să informeze organismul notificat care le-a certificat sistemul de asigurare a calităţii cu privire la orice modificare semnificativă care poate afecta îndeplinirea cerinţelor STI de către subsistem.
  Organismul notificat trebuie să evalueze modificările propuse şi să decidă dacă sistemul de asigurare a calităţii modificat va îndeplini în continuare cerinţele menţionate la punctul 5.2 sau dacă este necesară o reevaluare.
  Decizia sa trebuie să fie adusă la cunoştinţa solicitantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată. |
| --- | --- |

5.5.

Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal trebuie să se angajeze să îndeplinească obligaţiile care decurg din sistemul de asigurare a calităţii certificat şi să îl menţină astfel încât să rămână adecvat şi eficient.

Aceştia trebuie să informeze organismul notificat care le-a certificat sistemul de asigurare a calităţii cu privire la orice modificare semnificativă care poate afecta îndeplinirea cerinţelor STI de către subsistem.

Organismul notificat trebuie să evalueze modificările propuse şi să decidă dacă sistemul de asigurare a calităţii modificat va îndeplini în continuare cerinţele menţionate la punctul 5.2 sau dacă este necesară o reevaluare.

Decizia sa trebuie să fie adusă la cunoştinţa solicitantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată.

| 6. | Supravegherea sistemului (sistemelor) de asigurare a calităţii sub responsabilitatea organismului notificat |
| --- | --- |

6.

Supravegherea sistemului (sistemelor) de asigurare a calităţii sub responsabilitatea organismului notificat

| 6.1. | Scopul supravegherii este acela de a garanta că entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal îşi îndeplinesc în mod corespunzător obligaţiile care decurg din sistemul (sistemele) de asigurare a calităţii certificate(e). |
| --- | --- |

6.1.

Scopul supravegherii este acela de a garanta că entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal îşi îndeplinesc în mod corespunzător obligaţiile care decurg din sistemul (sistemele) de asigurare a calităţii certificate(e).

| 6.2. | Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal trebuie să trimită organismului notificat menţionat la punctul 5.1 (sau să dispună acest lucru) toate documentele necesare în acel scop, inclusiv planurile de punere în aplicare şi înregistrările tehnice referitoare la subsistem (în funcţie de relevanţa pentru contribuţia specifică a solicitanţilor la subsistem), în special:






  — | documentaţia sistemului de asigurare a calităţii, inclusiv mijloacele speciale puse în aplicare pentru a asigura că: |
| --- | --- | --- |

6.2.

Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal trebuie să trimită organismului notificat menţionat la punctul 5.1 (sau să dispună acest lucru) toate documentele necesare în acel scop, inclusiv planurile de punere în aplicare şi înregistrările tehnice referitoare la subsistem (în funcţie de relevanţa pentru contribuţia specifică a solicitanţilor la subsistem), în special:

—

documentaţia sistemului de asigurare a calităţii, inclusiv mijloacele speciale puse în aplicare pentru a asigura că:

| — | pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului, |
| --- | --- |

—

pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului,

responsabilităţile şi competenţele globale ale conducerii pentru asigurarea conformităţii întregului subsistem sunt definite corespunzător şi suficient,

| — | pentru fiecare solicitant, |
| --- | --- |

—

pentru fiecare solicitant,

sistemul de asigurare a calităţii este corect gestionat pentru integrarea la nivelul subsistemului,

| — | înregistrările privind calitatea prevăzute de faza de fabricaţie (inclusiv asamblare şi instalare) a sistemului de asigurare a calităţii, precum rapoartele de inspecţie şi datele de testare, datele de calibrare, rapoartele privind nivelul de calificare a personalul implicat etc. |
| --- | --- |

—

înregistrările privind calitatea prevăzute de faza de fabricaţie (inclusiv asamblare şi instalare) a sistemului de asigurare a calităţii, precum rapoartele de inspecţie şi datele de testare, datele de calibrare, rapoartele privind nivelul de calificare a personalul implicat etc.

| 6.3. | Organismul notificat trebuie să efectueze periodic audituri pentru a se asigura că entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal menţin şi aplică sistemul de asigurare a calităţii şi trebuie să le furnizeze un raport de audit. Dacă aceştia aplică un sistem de asigurare a calităţii certificat, supravegherea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.
  Auditurile trebuie efectuate cel puţin o dată pe an, cu cel puţin un audit în perioada efectuării activităţilor relevante (fabricaţie, asamblare sau instalare) pentru subsistemul care face obiectul procedurii de verificare CE menţionate la punctul 8. |
| --- | --- |

6.3.

Organismul notificat trebuie să efectueze periodic audituri pentru a se asigura că entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal menţin şi aplică sistemul de asigurare a calităţii şi trebuie să le furnizeze un raport de audit. Dacă aceştia aplică un sistem de asigurare a calităţii certificat, supravegherea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.

Auditurile trebuie efectuate cel puţin o dată pe an, cu cel puţin un audit în perioada efectuării activităţilor relevante (fabricaţie, asamblare sau instalare) pentru subsistemul care face obiectul procedurii de verificare CE menţionate la punctul 8.

| 6.4. | În plus, organismul notificat poate face vizite inopinate în amplasamentele relevante ale solicitantului (solicitanţilor). În timpul acestor vizite, în cazul în care este necesar, organismul notificat poate desfăşura audituri complete sau parţiale şi poate efectua sau poate dispune efectuarea de teste pentru a verifica funcţionarea corespunzătoare a sistemului de asigurare a calităţii. Acesta trebuie să furnizeze solicitantului (solicitanţilor) un raport de inspecţie şi, de asemenea, rapoarte de audit şi/sau de încercare, după caz. |
| --- | --- |

6.4.

În plus, organismul notificat poate face vizite inopinate în amplasamentele relevante ale solicitantului (solicitanţilor). În timpul acestor vizite, în cazul în care este necesar, organismul notificat poate desfăşura audituri complete sau parţiale şi poate efectua sau poate dispune efectuarea de teste pentru a verifica funcţionarea corespunzătoare a sistemului de asigurare a calităţii. Acesta trebuie să furnizeze solicitantului (solicitanţilor) un raport de inspecţie şi, de asemenea, rapoarte de audit şi/sau de încercare, după caz.

| 6.5. | Organismul notificat ales de entitatea contractantă responsabilă de verificarea CE, în cazul în care nu supraveghează toate sistemele de asigurare a calităţii avute în vedere, trebuie să coordoneze activităţile de supraveghere ale altui organism notificat responsabil de această sarcină pentru:






  — | a se asigura că interfeţele dintre diferitele sisteme de asigurare a calităţii privind integrarea subsistemului au fost corect gestionate, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Organismul notificat ales de entitatea contractantă responsabilă de verificarea CE, în cazul în care nu supraveghează toate sistemele de asigurare a calităţii avute în vedere, trebuie să coordoneze activităţile de supraveghere ale altui organism notificat responsabil de această sarcină pentru:

—

a se asigura că interfeţele dintre diferitele sisteme de asigurare a calităţii privind integrarea subsistemului au fost corect gestionate,

| — | strânge, referitor la entitatea contractantă, elementele necesare evaluării în scopul garantării coerenţei şi supravegherii globale a diferitelor sisteme de asigurare a calităţii. |
| --- | --- |

—

strânge, referitor la entitatea contractantă, elementele necesare evaluării în scopul garantării coerenţei şi supravegherii globale a diferitelor sisteme de asigurare a calităţii.

Această coordonare include următoarele drepturi ale organismului notificat:

| — | să primească întreaga documentaţie (aprobarea şi supravegherea), emisă de celelalte organisme notificate, |
| --- | --- |

—

să primească întreaga documentaţie (aprobarea şi supravegherea), emisă de celelalte organisme notificate,

| — | să participe la auditurile de supraveghere de la punctul 6.3, |
| --- | --- |

—

să participe la auditurile de supraveghere de la punctul 6.3,

| — | să iniţieze auditurile suplimentare în conformitate cu punctul 6.4 sub responsabilitatea sa şi împreună cu celelalte organisme notificate. |
| --- | --- |

—

să iniţieze auditurile suplimentare în conformitate cu punctul 6.4 sub responsabilitatea sa şi împreună cu celelalte organisme notificate.

| 7. | Organismul notificat menţionat la punctul 5.1 trebuie să aibă acces în vederea inspecţiei, auditului şi supravegherii la şantiere, la ateliere de producţie, spaţii de asamblare şi instalare, zone de depozitare şi, după caz, instalaţii de prefabricare şi testare şi, în general, în toate incintele pe care le consideră necesare în scopul îndeplinirii sarcinilor sale, conform contribuţiei specifice a solicitantului la proiectul subsistemului. |
| --- | --- |

7.

Organismul notificat menţionat la punctul 5.1 trebuie să aibă acces în vederea inspecţiei, auditului şi supravegherii la şantiere, la ateliere de producţie, spaţii de asamblare şi instalare, zone de depozitare şi, după caz, instalaţii de prefabricare şi testare şi, în general, în toate incintele pe care le consideră necesare în scopul îndeplinirii sarcinilor sale, conform contribuţiei specifice a solicitantului la proiectul subsistemului.

| 8. | Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal trebuie să păstreze la dispoziţia autorităţilor naţionale, pentru o perioadă de 10 ani de la fabricarea ultimului subsistem:






  — | documentaţia menţionată la punctul 5.1, subparagraful al doilea a doua liniuţă, |
| --- | --- | --- |

8.

Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal trebuie să păstreze la dispoziţia autorităţilor naţionale, pentru o perioadă de 10 ani de la fabricarea ultimului subsistem:

—

documentaţia menţionată la punctul 5.1, subparagraful al doilea a doua liniuţă,

| — | documentele de actualizare menţionate la punctul 5.5 subparagraful al doilea, |
| --- | --- |

—

documentele de actualizare menţionate la punctul 5.5 subparagraful al doilea,

| — | deciziile şi rapoartele primite de la organismul notificat menţionate la punctele 5.4, 5.5 şi 6.4. |
| --- | --- |

—

deciziile şi rapoartele primite de la organismul notificat menţionate la punctele 5.4, 5.5 şi 6.4.

| 9. | În cazul în care subsistemul respectă cerinţele din STI, organismul notificat trebuie, pe baza examinării de tip, a certificării şi supravegherii sistemului (sistemelor) de asigurare a calităţii, să întocmească certificatul de conformitate destinat entităţii contractante care, la rândul său, întocmeşte declaraţia CE de verificare destinată autorităţii de supraveghere din statul membru în care este amplasat şi/sau funcţionează subsistemul.
  Declaraţia CE de verificare şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate. Declaraţia trebuie să fie întocmită în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi trebuie să conţină cel puţin informaţiile cuprinse în anexa V la directivă. |
| --- | --- |

9.

În cazul în care subsistemul respectă cerinţele din STI, organismul notificat trebuie, pe baza examinării de tip, a certificării şi supravegherii sistemului (sistemelor) de asigurare a calităţii, să întocmească certificatul de conformitate destinat entităţii contractante care, la rândul său, întocmeşte declaraţia CE de verificare destinată autorităţii de supraveghere din statul membru în care este amplasat şi/sau funcţionează subsistemul.

Declaraţia CE de verificare şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate. Declaraţia trebuie să fie întocmită în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi trebuie să conţină cel puţin informaţiile cuprinse în anexa V la directivă.

| 10. | Organismul notificat ales de entitatea contractantă este responsabil de alcătuirea dosarului tehnic care trebuie să însoţească declaraţia CE de verificare. Dosarul tehnic trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate la articolul 18 alineatul (3) din directivă, în special, următoarele elemente:






  — | toate documentele necesare referitoare la caracteristicile subsistemului, |
| --- | --- | --- |

10.

Organismul notificat ales de entitatea contractantă este responsabil de alcătuirea dosarului tehnic care trebuie să însoţească declaraţia CE de verificare. Dosarul tehnic trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate la articolul 18 alineatul (3) din directivă, în special, următoarele elemente:

—

toate documentele necesare referitoare la caracteristicile subsistemului,

| — | o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate încorporate în subsistem, |
| --- | --- |

—

o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate încorporate în subsistem,

| — | copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, după caz, copii ale declaraţiilor CE de adecvare la utilizare care trebuie furnizate pentru elementele constitutive în cauză, în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite, după caz, de documentele corespunzătoare (certificate, documente privind certificarea şi supravegherea sistemului de asigurare a calităţii) eliberate de organismele notificate. |
| --- | --- |

—

copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, după caz, copii ale declaraţiilor CE de adecvare la utilizare care trebuie furnizate pentru elementele constitutive în cauză, în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite, după caz, de documentele corespunzătoare (certificate, documente privind certificarea şi supravegherea sistemului de asigurare a calităţii) eliberate de organismele notificate.

| — | toate elementele referitoare la întreţinere, condiţiile şi restricţiile de utilizare ale subsistemului, |
| --- | --- |

—

toate elementele referitoare la întreţinere, condiţiile şi restricţiile de utilizare ale subsistemului,

| — | toate elementele referitoare la instrucţiunile privind intervenţiile de service, monitorizarea constantă sau periodică, reglarea şi întreţinerea, |
| --- | --- |

—

toate elementele referitoare la instrucţiunile privind intervenţiile de service, monitorizarea constantă sau periodică, reglarea şi întreţinerea,

| — | certificatul de examinare de tip pentru subsistem şi documentaţia tehnică însoţitoare definite în modulul SB, |
| --- | --- |

—

certificatul de examinare de tip pentru subsistem şi documentaţia tehnică însoţitoare definite în modulul SB,

| — | dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate), |
| --- | --- |

—

dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate),

| — | certificatul de conformitate eliberat de organismul notificat specificat la punctul 9 însoţit de notele de verificare şi/sau calcul corespunzătoare şi vizat de către acesta, prin care se declară că proiectul este în conformitate cu directiva şi STI şi în care se menţionează, după caz, obiecţiunile formulate în timpul efectuării activităţilor şi care nu au fost încă rezolvate. Certificatul trebuie să fie însoţit, de asemenea, de rapoartele de inspecţie şi de audit întocmite cu ocazia verificării, în conformitate cu punctele 6.3 şi 6.4, în special: |
| --- | --- |

—

certificatul de conformitate eliberat de organismul notificat specificat la punctul 9 însoţit de notele de verificare şi/sau calcul corespunzătoare şi vizat de către acesta, prin care se declară că proiectul este în conformitate cu directiva şi STI şi în care se menţionează, după caz, obiecţiunile formulate în timpul efectuării activităţilor şi care nu au fost încă rezolvate. Certificatul trebuie să fie însoţit, de asemenea, de rapoartele de inspecţie şi de audit întocmite cu ocazia verificării, în conformitate cu punctele 6.3 şi 6.4, în special:

| — | registrul de infrastructură sau material rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI, |
| --- | --- |

—

registrul de infrastructură sau material rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI,

| 11. | Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificările sistemului de asigurare a calităţii emise, retrase sau refuzate.
  La cerere, celelalte organisme notificate pot primi copii după certificările sistemului de asigurare a calităţii emise. |
| --- | --- |

11.

Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificările sistemului de asigurare a calităţii emise, retrase sau refuzate.

La cerere, celelalte organisme notificate pot primi copii după certificările sistemului de asigurare a calităţii emise.

| 12. | Registrele care însoţesc certificatul de conformitate trebuie să fie înaintate entităţii contractante.
  Entitatea contractantă din cadrul Comunităţii trebuie să păstreze o copie a dosarului tehnic pe întreaga durată de viaţă a subsistemului şi pe o perioadă ulterioară de trei ani; această copie trebuie să fie trimisă celorlalte state membre care solicită acest lucru. |
| --- | --- |

12.

Registrele care însoţesc certificatul de conformitate trebuie să fie înaintate entităţii contractante.

Entitatea contractantă din cadrul Comunităţii trebuie să păstreze o copie a dosarului tehnic pe întreaga durată de viaţă a subsistemului şi pe o perioadă ulterioară de trei ani; această copie trebuie să fie trimisă celorlalte state membre care solicită acest lucru.

F.3.3   Modulul SF: verificarea produsului

| 1. | Acest modul descrie procedura de verificare CE prin care un organism notificat verifică şi certifică, la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, că un subsistem infrastructură sau material rulant, pentru care s-a eliberat deja un certificat de examinare CE de tip de către un organism notificat:






  — | este conform cu prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, fapt care demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (21) ale Directivei 01/16/CE, |
| --- | --- | --- |

1.

Acest modul descrie procedura de verificare CE prin care un organism notificat verifică şi certifică, la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, că un subsistem infrastructură sau material rulant, pentru care s-a eliberat deja un certificat de examinare CE de tip de către un organism notificat:

—

este conform cu prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, fapt care demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (21) ale Directivei 01/16/CE,

| — | este conform cu celelalte reglementări care decurg din tratat. |
| --- | --- |

—

este conform cu celelalte reglementări care decurg din tratat.

că poate fi dat în exploatare.

| 2. | Entitatea contractantă (22) trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere de verificarea CE (prin verificarea produsului) a subsistemului.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | denumirea şi adresa entităţii contractante sau ale reprezentantului său autorizat, |
| --- | --- | --- |

2.

Entitatea contractantă (22) trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere de verificarea CE (prin verificarea produsului) a subsistemului.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

denumirea şi adresa entităţii contractante sau ale reprezentantului său autorizat,

| — | documentaţia tehnică. |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică.

| 3. | În cadrul acestei părţi a procedurii, entitatea contractantă verifică şi certifică că subsistemul avut în vedere este conform cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi că îndeplineşte cerinţele STI-ului aplicabil.
  Organismul notificat trebuie să efectueze procedura cu condiţia ca certificatul de examinare de tip eliberat înaintea evaluării să rămână valabil pentru subsistemul care face obiectul cererii. |
| --- | --- |

3.

În cadrul acestei părţi a procedurii, entitatea contractantă verifică şi certifică că subsistemul avut în vedere este conform cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi că îndeplineşte cerinţele STI-ului aplicabil.

Organismul notificat trebuie să efectueze procedura cu condiţia ca certificatul de examinare de tip eliberat înaintea evaluării să rămână valabil pentru subsistemul care face obiectul cererii.

| 4. | Entitatea contractantă trebuie să ia toate măsurile necesare pentru ca procesul de fabricaţie (inclusiv asamblarea şi integrarea elementelor constitutive de interoperabilitate de către contractantul principal (23) dacă este cazul) să asigure conformitatea subsistemului cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cu cerinţele STI-ului aplicabil. |
| --- | --- |

4.

Entitatea contractantă trebuie să ia toate măsurile necesare pentru ca procesul de fabricaţie (inclusiv asamblarea şi integrarea elementelor constitutive de interoperabilitate de către contractantul principal (23) dacă este cazul) să asigure conformitatea subsistemului cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cu cerinţele STI-ului aplicabil.

| 5. | Cererea trebuie să permită înţelegerea proiectării, fabricaţiei, instalării, întreţinerii şi a funcţionării subsistemului, precum şi evaluarea conformităţii cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cerinţele din STI.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | documentaţia tehnică privind tipul omologat, inclusiv certificatul de examinare de tip eliberat după finalizarea procedurii definite în modulul SB, |
| --- | --- | --- |

5.

Cererea trebuie să permită înţelegerea proiectării, fabricaţiei, instalării, întreţinerii şi a funcţionării subsistemului, precum şi evaluarea conformităţii cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cerinţele din STI.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

documentaţia tehnică privind tipul omologat, inclusiv certificatul de examinare de tip eliberat după finalizarea procedurii definite în modulul SB,

şi, în cazul în care aceste elemente nu sunt incluse în această documentaţie,

| — | o descriere generală a subsistemului, a proiectului de ansamblu şi a structurii acestuia, |
| --- | --- |

—

o descriere generală a subsistemului, a proiectului de ansamblu şi a structurii acestuia,

| — | registrul de infrastructură sau material rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI, |
| --- | --- |

—

registrul de infrastructură sau material rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI,

| — | proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, circuitelor etc., |
| --- | --- |

—

proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, circuitelor etc.,

| — | documentaţia tehnică privind fabricarea şi asamblarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică privind fabricarea şi asamblarea subsistemului,

| — | specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene (24), care au fost aplicate, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene (24), care au fost aplicate,

| — | orice documente justificative necesare care să ateste adecvarea la utilizare a specificaţiilor de mai sus, în special în cazul în care aceste specificaţii europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate integral, |
| --- | --- |

—

orice documente justificative necesare care să ateste adecvarea la utilizare a specificaţiilor de mai sus, în special în cazul în care aceste specificaţii europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate integral,

| — | dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate) pentru faza de producţie, |
| --- | --- |

—

dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate) pentru faza de producţie,

| — | o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate ce urmează să fie incorporate în subsistem, |
| --- | --- |

—

o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate ce urmează să fie incorporate în subsistem,

| — | copii după declaraţiile CE de conformitate sau adecvare la utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI din directive, |
| --- | --- |

—

copii după declaraţiile CE de conformitate sau adecvare la utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI din directive,

| — | o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, fabricarea, asamblarea şi instalarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, fabricarea, asamblarea şi instalarea subsistemului,

În cazul în care se specifică alte informaţii suplimentare în STI pentru documentaţia tehnică, acestea trebuie, de asemenea, incluse.

| 6. | Organismul notificat trebuie să examineze mai întâi cererea din punctul de vedere al valabilităţii examinării de tip şi a certificatului de examinare de tip.
  În cazul în care organismul notificat consideră că certificatul de examinare de tip nu mai este valabil sau că nu este corespunzător şi că este necesară o nouă examinare de tip, acesta trebuie să justifice decizia luată.
  Organismul notificat trebuie să efectueze examinări şi teste adecvate pentru a verifica conformitatea subsistemului cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cu cerinţele din STI. Organismul notificat trebuie să examineze şi să testeze fiecare subsistem, fabricat sub formă de produs în serie, astfel cum se specifică la punctul 4. |
| --- | --- |

6.

Organismul notificat trebuie să examineze mai întâi cererea din punctul de vedere al valabilităţii examinării de tip şi a certificatului de examinare de tip.

În cazul în care organismul notificat consideră că certificatul de examinare de tip nu mai este valabil sau că nu este corespunzător şi că este necesară o nouă examinare de tip, acesta trebuie să justifice decizia luată.

Organismul notificat trebuie să efectueze examinări şi teste adecvate pentru a verifica conformitatea subsistemului cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cu cerinţele din STI. Organismul notificat trebuie să examineze şi să testeze fiecare subsistem, fabricat sub formă de produs în serie, astfel cum se specifică la punctul 4.

| 7. | Verificare prin examinarea şi testarea fiecărui subsistem (sub formă de produs în serie) |
| --- | --- |

7.

Verificare prin examinarea şi testarea fiecărui subsistem (sub formă de produs în serie)

| 7.1. | Organismul notificat trebuie să efectueze teste, examinări şi verificări pentru a asigura conformitatea subsistemului ca produs de serie, astfel cum se prevede în STI. Examinările, testele şi verificarea se extind la etapele prevăzute în STI. |
| --- | --- |

7.1.

Organismul notificat trebuie să efectueze teste, examinări şi verificări pentru a asigura conformitatea subsistemului ca produs de serie, astfel cum se prevede în STI. Examinările, testele şi verificarea se extind la etapele prevăzute în STI.

| 7.2. | Fiecare subsistem în parte (ca produs de serie) trebuie examinat, testat şi verificat (25) pentru a verifica conformitatea lor cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cu cerinţele STI aplicabile. În cazul în care în STI (sau în cadrul unui standard european menţionat în STI) nu este stabilit un test, sunt aplicabile specificaţiile europene relevante sau teste echivalente. |
| --- | --- |

7.2.

Fiecare subsistem în parte (ca produs de serie) trebuie examinat, testat şi verificat (25) pentru a verifica conformitatea lor cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cu cerinţele STI aplicabile. În cazul în care în STI (sau în cadrul unui standard european menţionat în STI) nu este stabilit un test, sunt aplicabile specificaţiile europene relevante sau teste echivalente.

| 8. | Organismul notificat poate conveni cu entitatea contractantă (şi contractantul principal) asupra locurilor în care să se efectueze testele şi poate conveni ca testarea finală a subsistemului şi, în cazul în care acest lucru este prevăzut în STI, ca testele sau validarea în condiţii de funcţionare la capacitate maximă să fie efectuate de către entitatea contractantă sub supravegherea directă şi în prezenţa organismului notificat.
  Organismul notificat trebuie să aibă acces, în vederea testării şi a verificării, la atelierele de producţie, spaţiile de asamblare şi de instalare şi, după caz, trebuie să aibă acces la instalaţiile de prefabricare şi de testare, pentru a-şi îndeplini sarcinile prevăzute de STI. |
| --- | --- |

8.

Organismul notificat poate conveni cu entitatea contractantă (şi contractantul principal) asupra locurilor în care să se efectueze testele şi poate conveni ca testarea finală a subsistemului şi, în cazul în care acest lucru este prevăzut în STI, ca testele sau validarea în condiţii de funcţionare la capacitate maximă să fie efectuate de către entitatea contractantă sub supravegherea directă şi în prezenţa organismului notificat.

Organismul notificat trebuie să aibă acces, în vederea testării şi a verificării, la atelierele de producţie, spaţiile de asamblare şi de instalare şi, după caz, trebuie să aibă acces la instalaţiile de prefabricare şi de testare, pentru a-şi îndeplini sarcinile prevăzute de STI.

| 9. | În cazul în care subsistemul satisface cerinţele STI, organismul notificat trebuie să întocmească un certificat de conformitate destinat entităţii contractante care, la rândul său, întocmeşte o declaraţie CE de verificare destinată autorităţii de supraveghere din statul membru în care subsistemul este amplasat şi/sau funcţionează.
  Aceste activităţi ale organismului notificat se realizează pe baza examinării de tip şi a testelor, a verificărilor şi a controalelor efectuate asupra tuturor produselor de serie indicate la punctul 7 şi prevăzute de STI şi/sau specificaţiile europene relevante.
  Declaraţia CE de verificare şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate. Declaraţia trebuie să fie întocmită în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi trebuie să conţină cel puţin informaţiile cuprinse în anexa V la directivă. |
| --- | --- |

9.

În cazul în care subsistemul satisface cerinţele STI, organismul notificat trebuie să întocmească un certificat de conformitate destinat entităţii contractante care, la rândul său, întocmeşte o declaraţie CE de verificare destinată autorităţii de supraveghere din statul membru în care subsistemul este amplasat şi/sau funcţionează.

Aceste activităţi ale organismului notificat se realizează pe baza examinării de tip şi a testelor, a verificărilor şi a controalelor efectuate asupra tuturor produselor de serie indicate la punctul 7 şi prevăzute de STI şi/sau specificaţiile europene relevante.

Declaraţia CE de verificare şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate. Declaraţia trebuie să fie întocmită în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi trebuie să conţină cel puţin informaţiile cuprinse în anexa V la directivă.

| 10. | Organismul notificat este responsabil de întocmirea dosarului tehnic care trebuie să însoţească declaraţia CE de verificare. Dosarul tehnic trebuie să includă cel puţin informaţiile specificate în articolul 18 alineatul (3) din directive, în special, următoarele elemente:






  — | toate documentele necesare referitoare la caracteristicile subsistemului, |
| --- | --- | --- |

10.

Organismul notificat este responsabil de întocmirea dosarului tehnic care trebuie să însoţească declaraţia CE de verificare. Dosarul tehnic trebuie să includă cel puţin informaţiile specificate în articolul 18 alineatul (3) din directive, în special, următoarele elemente:

—

toate documentele necesare referitoare la caracteristicile subsistemului,

| — | registrul de infrastructură sau material rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI, |
| --- | --- |

—

registrul de infrastructură sau material rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI,

| — | lista elementelor constitutive de interoperabilitate încorporate în subsistem, |
| --- | --- |

—

lista elementelor constitutive de interoperabilitate încorporate în subsistem,

| — | copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, după caz, copii ale declaraţiilor CE de adecvare la utilizare care trebuie furnizate pentru elementele constitutive în cauză, în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite, după caz, de documentele corespunzătoare (certificate, documente privind certificarea şi supravegherea sistemului de asigurare a calităţii) eliberate de organismele notificate. |
| --- | --- |

—

copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, după caz, copii ale declaraţiilor CE de adecvare la utilizare care trebuie furnizate pentru elementele constitutive în cauză, în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite, după caz, de documentele corespunzătoare (certificate, documente privind certificarea şi supravegherea sistemului de asigurare a calităţii) eliberate de organismele notificate.

| — | toate elementele referitoare la întreţinere, condiţiile şi restricţiile de utilizare ale subsistemului, |
| --- | --- |

—

toate elementele referitoare la întreţinere, condiţiile şi restricţiile de utilizare ale subsistemului,

| — | toate elementele referitoare la instrucţiunile privind intervenţiile de service, monitorizarea constantă sau periodică, reglarea şi întreţinerea, |
| --- | --- |

—

toate elementele referitoare la instrucţiunile privind intervenţiile de service, monitorizarea constantă sau periodică, reglarea şi întreţinerea,

| — | certificatul de examinare de tip pentru subsistem şi documentaţia tehnică însoţitoare definite în modulul SB, |
| --- | --- |

—

certificatul de examinare de tip pentru subsistem şi documentaţia tehnică însoţitoare definite în modulul SB,

| — | certificatul de conformitate eliberat de organismul notificat specificat la punctul 9 însoţit de notele de calcul corespunzătoare şi vizat de către acesta, prin care se declară că proiectul este în conformitate cu directiva şi STI şi în care se menţionează, după caz, obiecţiunile formulate în timpul efectuării activităţilor şi care nu au fost încă rezolvate. Certificatul trebuie să fie însoţit, de asemenea, de rapoartele de inspecţie şi de audit întocmite cu ocazia verificării, în funcţie de relevanţa acestora. |
| --- | --- |

—

certificatul de conformitate eliberat de organismul notificat specificat la punctul 9 însoţit de notele de calcul corespunzătoare şi vizat de către acesta, prin care se declară că proiectul este în conformitate cu directiva şi STI şi în care se menţionează, după caz, obiecţiunile formulate în timpul efectuării activităţilor şi care nu au fost încă rezolvate. Certificatul trebuie să fie însoţit, de asemenea, de rapoartele de inspecţie şi de audit întocmite cu ocazia verificării, în funcţie de relevanţa acestora.

| 11. | Registrele care însoţesc certificatul de conformitate trebuie să fie înaintate entităţii contractante.
  Entitatea contractantă trebuie să păstreze o copie a dosarului tehnic pe întreaga durată de viaţă a subsistemului şi pe o perioadă ulterioară de trei ani; această copie trebuie să fie trimisă celorlalte state membre care solicită acest lucru. |
| --- | --- |

11.

Registrele care însoţesc certificatul de conformitate trebuie să fie înaintate entităţii contractante.

Entitatea contractantă trebuie să păstreze o copie a dosarului tehnic pe întreaga durată de viaţă a subsistemului şi pe o perioadă ulterioară de trei ani; această copie trebuie să fie trimisă celorlalte state membre care solicită acest lucru.

F.3.4   Modulul SG: verificarea unităţii

| 1. | Acest modul descrie acea parte a procedurii de verificare CE prin care un organism notificat verifică şi certifică, la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, că un subsistem infrastructură sau material rulant:






  — | este conform cu prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, fapt care demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (26) ale Directivei 01/16/CE, |
| --- | --- | --- |

1.

Acest modul descrie acea parte a procedurii de verificare CE prin care un organism notificat verifică şi certifică, la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, că un subsistem infrastructură sau material rulant:

—

este conform cu prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, fapt care demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (26) ale Directivei 01/16/CE,

| — | este conform cu celelalte reglementări care decurg din tratat, |
| --- | --- |

—

este conform cu celelalte reglementări care decurg din tratat,

că poate fi dat în exploatare.

| 2. | Entitatea contractantă (27) trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere de verificarea CE (prin verificarea unităţii) a subsistemului.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | denumirea şi adresa entităţii contractante sau ale reprezentantului său autorizat, |
| --- | --- | --- |

2.

Entitatea contractantă (27) trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere de verificarea CE (prin verificarea unităţii) a subsistemului.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

denumirea şi adresa entităţii contractante sau ale reprezentantului său autorizat,

| — | documentaţia tehnică. |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică.

| 3. | Documentaţia tehnică trebuie să permită înţelegerea proiectării, fabricaţiei, instalării şi a funcţionării subsistemului, precum şi evaluarea conformităţii cu cerinţele din STI.
  Documentaţia tehnică trebuie să cuprindă:






  — | o descriere generală a subsistemului, a proiectului de ansamblu şi a structurii acestuia, |
| --- | --- | --- |

3.

Documentaţia tehnică trebuie să permită înţelegerea proiectării, fabricaţiei, instalării şi a funcţionării subsistemului, precum şi evaluarea conformităţii cu cerinţele din STI.

Documentaţia tehnică trebuie să cuprindă:

—

o descriere generală a subsistemului, a proiectului de ansamblu şi a structurii acestuia,

| — | registrul de infrastructură sau material rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI, |
| --- | --- |

—

registrul de infrastructură sau material rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI,

| — | proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, ansamblurilor, circuitelor etc., |
| --- | --- |

—

proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, ansamblurilor, circuitelor etc.,

| — | descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea desenelor şi a schemelor menţionate, precum şi a întreţinerii şi funcţionării subsistemului, |
| --- | --- |

—

descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea desenelor şi a schemelor menţionate, precum şi a întreţinerii şi funcţionării subsistemului,

| — | specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene (28), care au fost aplicate, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene (28), care au fost aplicate,

| — | orice documente justificative necesare care să ateste adecvarea la utilizare a specificaţiilor de mai sus, în special în cazul în care specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate integral, |
| --- | --- |

—

orice documente justificative necesare care să ateste adecvarea la utilizare a specificaţiilor de mai sus, în special în cazul în care specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate integral,

| — | o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate ce urmează să fie incorporate în subsistem, |
| --- | --- |

—

o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate ce urmează să fie incorporate în subsistem,

| — | copii după declaraţiile CE de conformitate sau adecvare la utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI din directive, |
| --- | --- |

—

copii după declaraţiile CE de conformitate sau adecvare la utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI din directive,

| — | dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate), |
| --- | --- |

—

dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate),

| — | documentaţia tehnică privind fabricarea şi asamblarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică privind fabricarea şi asamblarea subsistemului,

| — | o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, fabricarea, asamblarea şi instalarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, fabricarea, asamblarea şi instalarea subsistemului,

| — | condiţiile de utilizare a subsistemului (restricţii privind durata de utilizare sau distanţa de parcurs, limite de uzură etc.), |
| --- | --- |

—

condiţiile de utilizare a subsistemului (restricţii privind durata de utilizare sau distanţa de parcurs, limite de uzură etc.),

| — | condiţiile de întreţinere şi documentaţia tehnică privind întreţinerea subsistemului, |
| --- | --- |

—

condiţiile de întreţinere şi documentaţia tehnică privind întreţinerea subsistemului,

| — | orice cerinţă tehnică care trebuie luată în considerare pe durata producţiei, întreţinerii şi exploatării subsistemului, |
| --- | --- |

—

orice cerinţă tehnică care trebuie luată în considerare pe durata producţiei, întreţinerii şi exploatării subsistemului,

| — | rezultatele calculelor de proiectare, verificările efectuate etc., |
| --- | --- |

—

rezultatele calculelor de proiectare, verificările efectuate etc.,

| — | toate celelalte dovezi tehnice care demonstrează faptul că verificările şi testele anterioare au fost efectuate cu succes, în condiţii comparabile, de către organisme independente şi competente. |
| --- | --- |

—

toate celelalte dovezi tehnice care demonstrează faptul că verificările şi testele anterioare au fost efectuate cu succes, în condiţii comparabile, de către organisme independente şi competente.

În cazul în care se specifică alte informaţii suplimentare în STI pentru documentaţia tehnică, acestea trebuie, de asemenea, incluse.

| 4. | Organismul notificat trebuie să examineze cererea şi documentaţia tehnică şi să identifice elementele care au fost proiectate în conformitate cu dispoziţiile relevante din STI şi specificaţiile europene, precum şi elementele care au fost proiectate fără aplicarea dispoziţiilor relevante din specificaţiile europene respective.
  Organismul notificat trebuie să examineze subsistemul şi să verifice dacă au fost efectuate testele corespunzătoare şi necesare pentru a stabili dacă specificaţiile europene relevante au fost efectiv aplicate, în cazul în care producătorul a ales să le aplice sau dacă soluţiile adoptate de producător îndeplinesc cerinţele din STI, în cazul în care nu au fost aplicate specificaţiile europene menţionate în STI.
  Examinările, testele şi verificările se extind astfel încât să includă următoarele etape prevăzute de STI:






  — | proiectare globală, |
| --- | --- | --- |

4.

Organismul notificat trebuie să examineze cererea şi documentaţia tehnică şi să identifice elementele care au fost proiectate în conformitate cu dispoziţiile relevante din STI şi specificaţiile europene, precum şi elementele care au fost proiectate fără aplicarea dispoziţiilor relevante din specificaţiile europene respective.

Organismul notificat trebuie să examineze subsistemul şi să verifice dacă au fost efectuate testele corespunzătoare şi necesare pentru a stabili dacă specificaţiile europene relevante au fost efectiv aplicate, în cazul în care producătorul a ales să le aplice sau dacă soluţiile adoptate de producător îndeplinesc cerinţele din STI, în cazul în care nu au fost aplicate specificaţiile europene menţionate în STI.

Examinările, testele şi verificările se extind astfel încât să includă următoarele etape prevăzute de STI:

—

proiectare globală,

| — | structura subsistemului, inclusiv, în special şi după caz, activităţi de construcţii civilă, asamblare elementelor constitutive, reglaje de ansamblu, |
| --- | --- |

—

structura subsistemului, inclusiv, în special şi după caz, activităţi de construcţii civilă, asamblare elementelor constitutive, reglaje de ansamblu,

| — | testarea finală a subsistemului, |
| --- | --- |

—

testarea finală a subsistemului,

| — | şi, în cazul în care se specifică acest lucru în STI, validarea în condiţii de funcţionare la capacitate maximă. |
| --- | --- |

—

şi, în cazul în care se specifică acest lucru în STI, validarea în condiţii de funcţionare la capacitate maximă.

Organismul notificat poate lua în considerare dovada examinărilor, verificării sau testelor care au fost efectuate cu succes, în condiţii comparabile, de alte organisme (29) sau de (ori în numele) solicitant (solicitantului), în cazul în care acest lucru este specificat în STI-ul relevant. Organismul notificat decide ulterior dacă va utiliza rezultatele acestor verificări sau teste.

Dovezile strânse de organismul notificat trebuie să fie conforme şi suficiente pentru a demonstra conformitatea cu cerinţele STI şi că au fost efectuate toate verificările şi testele necesare şi corespunzătoare.

Orice dovadă ce urmează să fie utilizată, provenită de la alte părţi, trebuie luată în considerare înaintea efectuării oricăror teste sau verificări, deoarece organismul notificat poate dori să realizeze o evaluare, certificare sau revizuire a testelor sau verificărilor în momentul efectuări acestora.

Amploarea acestor dovezi trebuie justificată pe baza unei analize documentate utilizând, printre altele, factorii enumeraţi mai jos (30). Această justificare trebuie să fie inclusă în dosarul tehnic.

În toate cazurile, organismul notificat este ultimul responsabil de acestea.

| 5. | Organismul notificat trebuie să convină cu entitatea contractantă asupra locurilor în care să se efectueze testele şi trebuie să convină ca testarea finală a subsistemului şi, în cazul în care acest lucru este prevăzut în STI, ca testele în condiţii de funcţionare la capacitate maximă să fie efectuate de către entitatea contractantă sub supravegherea directă şi în prezenţa organismului notificat. |
| --- | --- |

5.

Organismul notificat trebuie să convină cu entitatea contractantă asupra locurilor în care să se efectueze testele şi trebuie să convină ca testarea finală a subsistemului şi, în cazul în care acest lucru este prevăzut în STI, ca testele în condiţii de funcţionare la capacitate maximă să fie efectuate de către entitatea contractantă sub supravegherea directă şi în prezenţa organismului notificat.

| 6. | Organismul notificat trebuie să aibă acces, în vederea testării şi a verificării, în spaţiile de proiectare, pe şantiere, la atelierele de producţie, spaţiile de asamblare şi de instalare şi, după caz, trebuie să aibă acces la instalaţiile de prefabricare şi de testare, pentru a-şi îndeplini sarcinile prevăzute de STI. |
| --- | --- |

6.

Organismul notificat trebuie să aibă acces, în vederea testării şi a verificării, în spaţiile de proiectare, pe şantiere, la atelierele de producţie, spaţiile de asamblare şi de instalare şi, după caz, trebuie să aibă acces la instalaţiile de prefabricare şi de testare, pentru a-şi îndeplini sarcinile prevăzute de STI.

| 7. | În cazul în care subsistemul îndeplineşte cerinţele din STI, organismul notificat trebuie, pe baza testelor, verificărilor şi controalelor efectuate în conformitate cu STI şi/sau cu specificaţiile europene relevante, să întocmească certificatul de conformitate destinat entităţii contractante care, la rândul său, întocmeşte declaraţia CE de verificare destinată autorităţii de supraveghere din statul membru în care este amplasat şi/sau funcţionează subsistemul.
  Declaraţia CE de verificare şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate. Declaraţia trebuie să fie întocmită în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi trebuie să conţină cel puţin informaţiile cuprinse în anexa V la directivă. |
| --- | --- |

7.

În cazul în care subsistemul îndeplineşte cerinţele din STI, organismul notificat trebuie, pe baza testelor, verificărilor şi controalelor efectuate în conformitate cu STI şi/sau cu specificaţiile europene relevante, să întocmească certificatul de conformitate destinat entităţii contractante care, la rândul său, întocmeşte declaraţia CE de verificare destinată autorităţii de supraveghere din statul membru în care este amplasat şi/sau funcţionează subsistemul.

Declaraţia CE de verificare şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate. Declaraţia trebuie să fie întocmită în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi trebuie să conţină cel puţin informaţiile cuprinse în anexa V la directivă.

| 8. | Organismul notificat este responsabil de întocmirea dosarului tehnic care trebuie să însoţească declaraţia CE de verificare. Dosarul tehnic trebuie să includă cel puţin informaţiile specificate în articolul 18 alineatul (3) din directivă, în special, următoarele elemente:






  — | toate documentele necesare referitoare la caracteristicile subsistemului, |
| --- | --- | --- |

8.

Organismul notificat este responsabil de întocmirea dosarului tehnic care trebuie să însoţească declaraţia CE de verificare. Dosarul tehnic trebuie să includă cel puţin informaţiile specificate în articolul 18 alineatul (3) din directivă, în special, următoarele elemente:

—

toate documentele necesare referitoare la caracteristicile subsistemului,

| — | lista elementelor constitutive de interoperabilitate încorporate în subsistem, |
| --- | --- |

—

lista elementelor constitutive de interoperabilitate încorporate în subsistem,

| — | copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, după caz, copii ale declaraţiilor CE de adecvare la utilizare care trebuie furnizate pentru elementele constitutive în cauză, în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite, după caz, de documentele corespunzătoare (certificate, documente privind certificarea şi supravegherea sistemului de asigurare a calităţii) eliberate de organismele notificate. |
| --- | --- |

—

copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, după caz, copii ale declaraţiilor CE de adecvare la utilizare care trebuie furnizate pentru elementele constitutive în cauză, în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite, după caz, de documentele corespunzătoare (certificate, documente privind certificarea şi supravegherea sistemului de asigurare a calităţii) eliberate de organismele notificate.

| — | toate elementele referitoare la întreţinere, condiţiile şi restricţiile de utilizare ale subsistemului, |
| --- | --- |

—

toate elementele referitoare la întreţinere, condiţiile şi restricţiile de utilizare ale subsistemului,

| — | toate elementele referitoare la instrucţiunile privind intervenţiile de service, monitorizarea constantă sau periodică, reglarea şi întreţinerea, |
| --- | --- |

—

toate elementele referitoare la instrucţiunile privind intervenţiile de service, monitorizarea constantă sau periodică, reglarea şi întreţinerea,

| — | certificatul de conformitate eliberat de organismul notificat specificat la punctul 7, însoţit de notele de verificare şi/sau de calcul corespunzătoare şi vizat de către acesta, prin care se declară că proiectul este în conformitate cu directiva şi STI-ul şi în care se menţionează, după caz, obiecţiunile formulate în timpul efectuării activităţilor şi care nu au fost încă rezolvate; certificatul trebuie să fie însoţit, de asemenea, de rapoartele de inspecţie şi de audit întocmite cu ocazia verificării, |
| --- | --- |

—

certificatul de conformitate eliberat de organismul notificat specificat la punctul 7, însoţit de notele de verificare şi/sau de calcul corespunzătoare şi vizat de către acesta, prin care se declară că proiectul este în conformitate cu directiva şi STI-ul şi în care se menţionează, după caz, obiecţiunile formulate în timpul efectuării activităţilor şi care nu au fost încă rezolvate; certificatul trebuie să fie însoţit, de asemenea, de rapoartele de inspecţie şi de audit întocmite cu ocazia verificării,

| — | dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate), |
| --- | --- |

—

dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate),

| — | registrul de infrastructură sau material rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI, |
| --- | --- |

—

registrul de infrastructură sau material rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI,

| 9. | Registrele care însoţesc certificatul de conformitate trebuie să fie înaintate entităţii contractante.
  Entitatea contractantă trebuie să păstreze o copie a dosarului tehnic pe întreaga durată de viaţă a subsistemului şi pe o perioadă ulterioară de trei ani; această copie trebuie să fie trimisă celorlalte state membre care solicită acest lucru. |
| --- | --- |

9.

Registrele care însoţesc certificatul de conformitate trebuie să fie înaintate entităţii contractante.

Entitatea contractantă trebuie să păstreze o copie a dosarului tehnic pe întreaga durată de viaţă a subsistemului şi pe o perioadă ulterioară de trei ani; această copie trebuie să fie trimisă celorlalte state membre care solicită acest lucru.

F.3.5   Modulul SH2: sistemul de asigurare integrală a calităţii cu examinarea proiectării

| 1. | Acest modul descrie acea parte a procedurii de verificare CE prin care un organism notificat verifică şi certifică, la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, că un subsistem infrastructură sau material rulant:






  — | este conform cu prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, fapt care demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (31) ale Directivei 01/16/CE, |
| --- | --- | --- |

1.

Acest modul descrie acea parte a procedurii de verificare CE prin care un organism notificat verifică şi certifică, la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului său autorizat stabilit în Comunitate, că un subsistem infrastructură sau material rulant:

—

este conform cu prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, fapt care demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (31) ale Directivei 01/16/CE,

| — | este conform cu celelalte reglementări care decurg din tratat şi fi dat în exploatare. |
| --- | --- |

—

este conform cu celelalte reglementări care decurg din tratat şi fi dat în exploatare.

| 2. | Organismul notificat aplică procedura, inclusiv o examinare a proiectării subsistemului, cu condiţia ca entitatea contractantă (32) şi contractantul principal implicat să respecte obligaţiile de la punctul 3
  Termenul „contractant principal” se referă la societăţi care contribuie prin activităţile lor la îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI. Acest termen se referă la:






  — | societatea responsabilă de proiectul de ansamblu al subsistemului (inclusiv, în special responsabilitatea pentru integrarea subsistemului), |
| --- | --- | --- |

2.

Organismul notificat aplică procedura, inclusiv o examinare a proiectării subsistemului, cu condiţia ca entitatea contractantă (32) şi contractantul principal implicat să respecte obligaţiile de la punctul 3

Termenul „contractant principal” se referă la societăţi care contribuie prin activităţile lor la îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI. Acest termen se referă la:

—

societatea responsabilă de proiectul de ansamblu al subsistemului (inclusiv, în special responsabilitatea pentru integrarea subsistemului),

| — | alte societăţi implicate numai într-o parte a proiectului subsistemului (care efectuează, de exemplu, proiectarea, asamblarea sau instalarea subsistemului). |
| --- | --- |

—

alte societăţi implicate numai într-o parte a proiectului subsistemului (care efectuează, de exemplu, proiectarea, asamblarea sau instalarea subsistemului).

Acest termen nu se referă la subcontractanţii producătorului care furnizează componente şi elemente constitutive de interoperabilitate.

| 3. | În ceea ce priveşte subsistemul care face obiectul procedurii de verificare CE, entitatea contractantă sau contractantul principal, dacă este cazul, trebuie să pună în aplicare un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru proiectare, producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, în conformitate cu punctul 5, şi care trebuie să facă obiectul supravegherii specificate la punctul 6.
  Contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului (inclusiv, în special responsabil de integrarea subsistemului) trebuie să pună în aplicare, în toate cazurile, un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru proiectare, producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, care va face obiectul supravegherii specificate la punctul 6.
  În cazul în care entitatea contractantă este direct responsabilă de proiectul de ansamblu al subsistemului (inclusiv, în special responsabil de integrarea subsistemului) sau în cazul în care entitatea contractantă este direct implicată în proiectare şi/sau producţie (inclusiv asamblare şi instalare), aceasta trebuie să pună în aplicare un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru respectivele activităţi, care va face obiectul supravegherii specificate la punctul 6.
  Solicitanţilor implicaţi numai în asamblare şi instalare le este permis să exploateze numai un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit. |
| --- | --- |

3.

În ceea ce priveşte subsistemul care face obiectul procedurii de verificare CE, entitatea contractantă sau contractantul principal, dacă este cazul, trebuie să pună în aplicare un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru proiectare, producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, în conformitate cu punctul 5, şi care trebuie să facă obiectul supravegherii specificate la punctul 6.

Contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului (inclusiv, în special responsabil de integrarea subsistemului) trebuie să pună în aplicare, în toate cazurile, un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru proiectare, producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, care va face obiectul supravegherii specificate la punctul 6.

În cazul în care entitatea contractantă este direct responsabilă de proiectul de ansamblu al subsistemului (inclusiv, în special responsabil de integrarea subsistemului) sau în cazul în care entitatea contractantă este direct implicată în proiectare şi/sau producţie (inclusiv asamblare şi instalare), aceasta trebuie să pună în aplicare un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru respectivele activităţi, care va face obiectul supravegherii specificate la punctul 6.

Solicitanţilor implicaţi numai în asamblare şi instalare le este permis să exploateze numai un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit.

4.   Procedura de verificare CE

| 4.1. | Entitatea contractantă trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere de verificare CE a subsistemului (prin sistemul de asigurare a calităţii totale cu examinarea proiectării), inclusiv de coordonarea a supravegherii sistemelor de asigurare a calităţii de la punctele 5.4 şi 6.6. Entitatea contractantă trebuie să îi informeze pe producătorii implicaţi cu privire la organismul notificat ales şi la cererea înaintată. |
| --- | --- |

4.1.

Entitatea contractantă trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere de verificare CE a subsistemului (prin sistemul de asigurare a calităţii totale cu examinarea proiectării), inclusiv de coordonarea a supravegherii sistemelor de asigurare a calităţii de la punctele 5.4 şi 6.6. Entitatea contractantă trebuie să îi informeze pe producătorii implicaţi cu privire la organismul notificat ales şi la cererea înaintată.

| 4.2. | Cererea trebuie să permită înţelegerea proiectării, fabricaţiei, asamblării, instalării întreţinerii şi funcţionării subsistemului şi evaluarea conformităţii acestuia cu cerinţele STI-ului.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | denumirea şi adresa entităţii contractante sau ale reprezentantului său autorizat, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Cererea trebuie să permită înţelegerea proiectării, fabricaţiei, asamblării, instalării întreţinerii şi funcţionării subsistemului şi evaluarea conformităţii acestuia cu cerinţele STI-ului.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

denumirea şi adresa entităţii contractante sau ale reprezentantului său autorizat,

| — | documentaţia tehnică, inclusiv:






  — | o descriere generală a subsistemului, a proiectului de ansamblu şi a structurii acestuia, |
| --- | --- | --- |

—

documentaţia tehnică, inclusiv:

—

o descriere generală a subsistemului, a proiectului de ansamblu şi a structurii acestuia,

| — | specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene (33), care au fost aplicate, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene (33), care au fost aplicate,

| — | orice documente justificative necesare care să ateste adecvarea la utilizare a specificaţiilor de mai sus, în special în cazul în care specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate integral, |
| --- | --- |

—

orice documente justificative necesare care să ateste adecvarea la utilizare a specificaţiilor de mai sus, în special în cazul în care specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate integral,

| — | programul de testare, |
| --- | --- |

—

programul de testare,

| — | registrul de infrastructură sau material rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI, |
| --- | --- |

—

registrul de infrastructură sau material rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI,

| — | documentaţia tehnică privind fabricarea şi asamblarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică privind fabricarea şi asamblarea subsistemului,

| — | o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate ce urmează să fie incorporate în subsistem, |
| --- | --- |

—

o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate ce urmează să fie incorporate în subsistem,

| — | copii după declaraţiile CE de conformitate sau adecvare la utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI din directive, |
| --- | --- |

—

copii după declaraţiile CE de conformitate sau adecvare la utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI din directive,

| — | dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate), |
| --- | --- |

—

dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate),

| — | o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, fabricarea, asamblarea şi instalarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

o listă a producătorilor implicaţi în proiectarea, fabricarea, asamblarea şi instalarea subsistemului,

| — | condiţiile de utilizare a subsistemului (restricţii privind durata de utilizare sau distanţa de parcurs, limite de uzură etc.), |
| --- | --- |

—

condiţiile de utilizare a subsistemului (restricţii privind durata de utilizare sau distanţa de parcurs, limite de uzură etc.),

| — | condiţiile de întreţinere şi documentaţia tehnică privind întreţinerea subsistemului, |
| --- | --- |

—

condiţiile de întreţinere şi documentaţia tehnică privind întreţinerea subsistemului,

| — | orice cerinţă tehnică care trebuie luată în considerare pe durata producţiei, întreţinerii şi exploatării subsistemului, |
| --- | --- |

—

orice cerinţă tehnică care trebuie luată în considerare pe durata producţiei, întreţinerii şi exploatării subsistemului,

| — | demonstraţia că toate etapele menţionate la punctul 5.2 sunt acoperite de sistemele de asigurare a calităţii ale contractantului principal şi/sau entităţii contractante implicate, precum şi dovada eficienţei acestora, |
| --- | --- |

—

demonstraţia că toate etapele menţionate la punctul 5.2 sunt acoperite de sistemele de asigurare a calităţii ale contractantului principal şi/sau entităţii contractante implicate, precum şi dovada eficienţei acestora,

| — | indicarea organismului (organismelor) notificat(e) responsabil(e) de certificarea şi supravegherea acestor sisteme de asigurare a calităţii. |
| --- | --- |

—

indicarea organismului (organismelor) notificat(e) responsabil(e) de certificarea şi supravegherea acestor sisteme de asigurare a calităţii.

| 4.3 | Entitatea contractantă trebuie să prezinte rezultatele examinărilor, verificării şi testelor (34), inclusiv ale testelor de tip, dacă este necesar, efectuate de laboratorul său corespunzător sau în numele acestora. |
| --- | --- |

4.3

Entitatea contractantă trebuie să prezinte rezultatele examinărilor, verificării şi testelor (34), inclusiv ale testelor de tip, dacă este necesar, efectuate de laboratorul său corespunzător sau în numele acestora.

| 4.4. | Organismul notificat trebuie să analizeze cererea de examinare a proiectării şi să evalueze rezultatele testelor. În cazul în care proiectul este conform cu dispoziţiile directivei şi STI aplicabile, acesta trebuie să elibereze solicitantului un certificat de examinare a proiectării. Certificatul trebuie să conţină concluziile examinării proiectării, condiţiile sale de valabilitate, datele necesare pentru identificarea proiectării examinate şi, după caz, o descriere a modului de funcţionare a subsistemului.
  În cazul în care entităţii contractante i se refuză acordarea unui certificat de examinare a proiectării, organismul notificat trebuie să motiveze în detaliu un astfel de refuz.
  Trebuie să se prevadă o procedură de apel. |
| --- | --- |

4.4.

Organismul notificat trebuie să analizeze cererea de examinare a proiectării şi să evalueze rezultatele testelor. În cazul în care proiectul este conform cu dispoziţiile directivei şi STI aplicabile, acesta trebuie să elibereze solicitantului un certificat de examinare a proiectării. Certificatul trebuie să conţină concluziile examinării proiectării, condiţiile sale de valabilitate, datele necesare pentru identificarea proiectării examinate şi, după caz, o descriere a modului de funcţionare a subsistemului.

În cazul în care entităţii contractante i se refuză acordarea unui certificat de examinare a proiectării, organismul notificat trebuie să motiveze în detaliu un astfel de refuz.

Trebuie să se prevadă o procedură de apel.

| 4.5. | Pe durata fazei de producţie, solicitantul trebuie să informeze organismul notificat care deţine documentaţia tehnică referitoare la certificatul de examinare a proiectării asupra tuturor modificărilor care pot afecta conformitatea cu cerinţele STI-ului sau condiţiile prevăzute pentru utilizarea subsistemului. În acest caz, subsistemul trebuie să primească o omologare suplimentară. În acest caz, organismul notificat trebuie să efectueze numai acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Această omologare suplimentară poate fi acordată fie sub forma unei completări la certificatul original de examinare a proiectării, fie sub forma unui certificat nou după retragerea vechiului certificat. |
| --- | --- |

4.5.

Pe durata fazei de producţie, solicitantul trebuie să informeze organismul notificat care deţine documentaţia tehnică referitoare la certificatul de examinare a proiectării asupra tuturor modificărilor care pot afecta conformitatea cu cerinţele STI-ului sau condiţiile prevăzute pentru utilizarea subsistemului. În acest caz, subsistemul trebuie să primească o omologare suplimentară. În acest caz, organismul notificat trebuie să efectueze numai acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Această omologare suplimentară poate fi acordată fie sub forma unei completări la certificatul original de examinare a proiectării, fie sub forma unui certificat nou după retragerea vechiului certificat.

5.   Sistemul de asigurare a calităţii

| 5.1. | Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal, dacă este cazul, trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere de evaluare a sistemelor lor de asigurare a calităţii.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | toate informaţiile relevante pentru subsistemul avut în vedere, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal, dacă este cazul, trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere de evaluare a sistemelor lor de asigurare a calităţii.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

toate informaţiile relevante pentru subsistemul avut în vedere,

| — | documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii, |
| --- | --- |

—

documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii,

Pentru cei implicaţi doar într-o parte a proiectului subsistemului, trebuie furnizate informaţii numai pentru acea parte relevantă.

| 5.2. | Pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului, sistemul de calitate trebuie să asigure conformitatea globală a subsistemului cu cerinţele din STI.
  Pentru ceilalţi contractanţi, sistemul (sistemele) de asigurare a calităţii trebuie să garanteze conformitatea contribuţiei lor relevante la subsistem cu cerinţele din STI.
  Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de solicitanţi sunt reunite într-o documentaţie sistematică şi ordonată, sub formă de politici, proceduri şi instrucţiuni scrise. Acest sistem de asigurare a calităţii trebuie să asigure o înţelegere uniformă a politicilor şi procedurilor de calitate, precum programele, planurile, manualele şi dosarele de calitate.
  Sistemul trebuie să conţină, în special o descriere corespunzătoare a următoarelor:






  — | pentru toţi solicitanţii:






  — | obiectivele de calitate şi structura organizatorică, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.

Pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului, sistemul de calitate trebuie să asigure conformitatea globală a subsistemului cu cerinţele din STI.

Pentru ceilalţi contractanţi, sistemul (sistemele) de asigurare a calităţii trebuie să garanteze conformitatea contribuţiei lor relevante la subsistem cu cerinţele din STI.

Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de solicitanţi sunt reunite într-o documentaţie sistematică şi ordonată, sub formă de politici, proceduri şi instrucţiuni scrise. Acest sistem de asigurare a calităţii trebuie să asigure o înţelegere uniformă a politicilor şi procedurilor de calitate, precum programele, planurile, manualele şi dosarele de calitate.

Sistemul trebuie să conţină, în special o descriere corespunzătoare a următoarelor:

—

pentru toţi solicitanţii:

—

obiectivele de calitate şi structura organizatorică,

| — | procesul de fabricaţie corespunzător, tehnicile de control şi de asigurare a calităţii, procesele şi măsurile sistematice care vor utilizate, |
| --- | --- |

—

procesul de fabricaţie corespunzător, tehnicile de control şi de asigurare a calităţii, procesele şi măsurile sistematice care vor utilizate,

| — | examinările, verificările şi testările care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după proiectare, fabricaţie, asamblare şi instalare, precum şi frecvenţa lor, |
| --- | --- |

—

examinările, verificările şi testările care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după proiectare, fabricaţie, asamblare şi instalare, precum şi frecvenţa lor,

| — | înregistrările privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc., |
| --- | --- |

—

înregistrările privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc.,

| — | pentru contractantul principal, în funcţie de relevanţa contribuţiei sale la proiectarea subsistemului:






  — | specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene, care sunt aplicate, şi în cazul în care specificaţiile europene nu se aplică integral, mijloacele utilizate pentru a garanta îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI-ul aplicabil subsistemului, |
| --- | --- | --- |

—

pentru contractantul principal, în funcţie de relevanţa contribuţiei sale la proiectarea subsistemului:

—

specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene, care sunt aplicate, şi în cazul în care specificaţiile europene nu se aplică integral, mijloacele utilizate pentru a garanta îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI-ul aplicabil subsistemului,

| — | tehnicile de control şi verificare a proiectării, procesele şi acţiunile sistematice folosite care vor fi utilizate la proiectarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

tehnicile de control şi verificare a proiectării, procesele şi acţiunile sistematice folosite care vor fi utilizate la proiectarea subsistemului,

| — | mijloacele de monitorizare a realizării calităţii cerute a proiectării şi subsistemului, precum şi a funcţionării efective a sistemului de asigurare a calităţii în toate fazele, inclusiv faza de producţie, |
| --- | --- |

—

mijloacele de monitorizare a realizării calităţii cerute a proiectării şi subsistemului, precum şi a funcţionării efective a sistemului de asigurare a calităţii în toate fazele, inclusiv faza de producţie,

| — | iar pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului:






  — | responsabilităţile şi competenţele conducerii în ceea ce priveşte calitatea globală a subsistemului, inclusiv, în special gestionarea integrării subsistemului. |
| --- | --- | --- |

—

iar pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului:

—

responsabilităţile şi competenţele conducerii în ceea ce priveşte calitatea globală a subsistemului, inclusiv, în special gestionarea integrării subsistemului.

Examinările, testele şi verificările includ următoarele etape:

| — | proiectare globală, |
| --- | --- |

—

proiectare globală,

| — | structura subsistemului, inclusiv, în special, activităţile de construcţii civile, asamblarea elementelor constitutive, reglajele finale, |
| --- | --- |

—

structura subsistemului, inclusiv, în special, activităţile de construcţii civile, asamblarea elementelor constitutive, reglajele finale,

| — | testarea finală a subsistemului, |
| --- | --- |

—

testarea finală a subsistemului,

| — | şi, în cazul în care se specifică acest lucru în STI, validarea în condiţii de funcţionare la capacitate maximă. |
| --- | --- |

—

şi, în cazul în care se specifică acest lucru în STI, validarea în condiţii de funcţionare la capacitate maximă.

| 5.3. | Organismul notificat ales de entitatea contractantă trebuie să examineze dacă certificarea şi supravegherea sistemului (sistemelor) de asigurare a calităţii ale solicitantului (solicitanţilor) acoperă toate etapele subsistemului menţionat la punctul 5 în mod suficient şi corespunzător (35).
  În cazul în care conformitatea subsistemului cu cerinţele din STI se bazează pe mai multe sisteme de asigurare a calităţii, organismul notificat trebuie să examineze, în special:






  — | dacă relaţiile şi interfeţele dintre sistemele de asigurare a calităţii sunt bine documentate, |
| --- | --- | --- |

5.3.

Organismul notificat ales de entitatea contractantă trebuie să examineze dacă certificarea şi supravegherea sistemului (sistemelor) de asigurare a calităţii ale solicitantului (solicitanţilor) acoperă toate etapele subsistemului menţionat la punctul 5 în mod suficient şi corespunzător (35).

În cazul în care conformitatea subsistemului cu cerinţele din STI se bazează pe mai multe sisteme de asigurare a calităţii, organismul notificat trebuie să examineze, în special:

—

dacă relaţiile şi interfeţele dintre sistemele de asigurare a calităţii sunt bine documentate,

| — | şi dacă responsabilităţile şi competenţele globale ale conducerii în ceea ce priveşte conformitatea întregului subsistem pentru contractantul principal sunt îndeajuns şi corect definite. |
| --- | --- |

—

şi dacă responsabilităţile şi competenţele globale ale conducerii în ceea ce priveşte conformitatea întregului subsistem pentru contractantul principal sunt îndeajuns şi corect definite.

| 5.4. | Organismul notificat menţionat la punctul 5.1 trebuie să evalueze sistemul de asigurare a calităţii pentru a stabili dacă acesta satisface cerinţele specificate la punctul 5.2. Acesta presupune conformitatea cu cerinţele respective dacă solicitantul pune în aplicare un sistem de asigurare a calităţii pentru proiectare, producţie, inspectare şi testare a produsului finit în ceea ce priveşte standardul EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare caracterul specific al subsistemului pentru care este pus în aplicare.
  Dacă un solicitant aplică un sistem de asigurare a calităţii certificate, evaluarea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.
  Auditul trebuie să fie specific pentru subsistemul în cauză şi să ţină seama de contribuţia specifică a solicitantului la subsistem. Echipa de audit trebuie să aibă cel puţin un membru cu experienţă în evaluarea tehnologiei subsistemului avut în vedere. Procedura de evaluare trebuie să includă o vizită de evaluare la sediul solicitantului.
  Decizia trebuie adusă la cunoştinţa solicitantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată. |
| --- | --- |

5.4.

Organismul notificat menţionat la punctul 5.1 trebuie să evalueze sistemul de asigurare a calităţii pentru a stabili dacă acesta satisface cerinţele specificate la punctul 5.2. Acesta presupune conformitatea cu cerinţele respective dacă solicitantul pune în aplicare un sistem de asigurare a calităţii pentru proiectare, producţie, inspectare şi testare a produsului finit în ceea ce priveşte standardul EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare caracterul specific al subsistemului pentru care este pus în aplicare.

Dacă un solicitant aplică un sistem de asigurare a calităţii certificate, evaluarea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.

Auditul trebuie să fie specific pentru subsistemul în cauză şi să ţină seama de contribuţia specifică a solicitantului la subsistem. Echipa de audit trebuie să aibă cel puţin un membru cu experienţă în evaluarea tehnologiei subsistemului avut în vedere. Procedura de evaluare trebuie să includă o vizită de evaluare la sediul solicitantului.

Decizia trebuie adusă la cunoştinţa solicitantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată.

| 5.5. | Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal trebuie să se angajeze să îndeplinească obligaţiile care decurg din sistemul de asigurare a calităţii certificat şi să îl menţină astfel încât să rămână adecvat şi eficient.
  Aceştia trebuie să informeze organismul notificat care le-a certificat sistemul de asigurare a calităţii cu privire la orice modificare semnificativă care poate afecta îndeplinirea cerinţelor de către subsistem.
  Organismul notificat trebuie să evalueze orice modificări propuse şi să decidă dacă sistemul de asigurare a calităţii modificat va îndeplini în continuare cerinţele menţionate la punctul 5.2 sau dacă este necesară o reevaluare.
  Decizia sa trebuie să fie adusă la cunoştinţa solicitantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată. |
| --- | --- |

5.5.

Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal trebuie să se angajeze să îndeplinească obligaţiile care decurg din sistemul de asigurare a calităţii certificat şi să îl menţină astfel încât să rămână adecvat şi eficient.

Aceştia trebuie să informeze organismul notificat care le-a certificat sistemul de asigurare a calităţii cu privire la orice modificare semnificativă care poate afecta îndeplinirea cerinţelor de către subsistem.

Organismul notificat trebuie să evalueze orice modificări propuse şi să decidă dacă sistemul de asigurare a calităţii modificat va îndeplini în continuare cerinţele menţionate la punctul 5.2 sau dacă este necesară o reevaluare.

Decizia sa trebuie să fie adusă la cunoştinţa solicitantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată.

| 6. | Supravegherea sistemului (sistemelor) de asigurare a calităţii sub responsabilitatea organismului notificat |
| --- | --- |

6.

Supravegherea sistemului (sistemelor) de asigurare a calităţii sub responsabilitatea organismului notificat

| 6.1. | Scopul supravegherii este acela de a garanta că entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal îşi îndeplinesc în mod corespunzător obligaţiile care decurg din sistemul (sistemele) de asigurare a calităţii certificate(e). |
| --- | --- |

6.1.

Scopul supravegherii este acela de a garanta că entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal îşi îndeplinesc în mod corespunzător obligaţiile care decurg din sistemul (sistemele) de asigurare a calităţii certificate(e).

| 6.2. | Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal trebuie să trimită organismului notificat menţionat la punctul 5.1 (sau să dispună acest lucru) toate documentele necesare în acest scop, inclusiv planurile de punere în aplicare şi înregistrările tehnice referitoare la subsistem (în funcţie de relevanţa pentru contribuţia specifică a solicitantului la subsistem), inclusiv:






  — | documentaţia sistemului de asigurare a calităţii, inclusiv mijloacele speciale puse în aplicare pentru a asigura că: |
| --- | --- | --- |

6.2.

Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal trebuie să trimită organismului notificat menţionat la punctul 5.1 (sau să dispună acest lucru) toate documentele necesare în acest scop, inclusiv planurile de punere în aplicare şi înregistrările tehnice referitoare la subsistem (în funcţie de relevanţa pentru contribuţia specifică a solicitantului la subsistem), inclusiv:

—

documentaţia sistemului de asigurare a calităţii, inclusiv mijloacele speciale puse în aplicare pentru a asigura că:

| — | pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului,






  — | responsabilităţile şi competenţele globale ale conducerii pentru asigurarea conformităţii întregului subsistem sunt definite corespunzător şi suficient, |
| --- | --- | --- |

—

pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului,

—

responsabilităţile şi competenţele globale ale conducerii pentru asigurarea conformităţii întregului subsistem sunt definite corespunzător şi suficient,

| — | pentru fiecare solicitant,






  — | sistemul de asigurare a calităţii este corect gestionat pentru integrarea la nivelul subsistemului, |
| --- | --- | --- |

—

pentru fiecare solicitant,

—

sistemul de asigurare a calităţii este corect gestionat pentru integrarea la nivelul subsistemului,

| — | înregistrările privind calitatea prevăzute de faza de proiectare a sistemului de asigurare a calităţii, precum rezultatele analizelor, calculelor, testelor etc., |
| --- | --- |

—

înregistrările privind calitatea prevăzute de faza de proiectare a sistemului de asigurare a calităţii, precum rezultatele analizelor, calculelor, testelor etc.,

| — | înregistrările privind calitatea prevăzute de faza de fabricaţie (inclusiv asamblare, instalare şi integrare) a sistemului de asigurare a calităţii, precum rapoartele de inspecţie şi datele de testare, datele de calibrare, rapoartele privind nivelul de calificare a personalul implicat etc. |
| --- | --- |

—

înregistrările privind calitatea prevăzute de faza de fabricaţie (inclusiv asamblare, instalare şi integrare) a sistemului de asigurare a calităţii, precum rapoartele de inspecţie şi datele de testare, datele de calibrare, rapoartele privind nivelul de calificare a personalul implicat etc.

| 6.3. | Organismul notificat trebuie să efectueze periodic audituri pentru a se asigura că entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal menţin şi aplică sistemul de asigurare a calităţii şi trebuie să le furnizeze un raport de audit. Dacă aceştia aplică un sistem de asigurare a calităţii certificat, supravegherea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.
  Auditurile trebuie efectuate cel puţin o dată pe an, cu cel puţin un audit în perioada efectuării activităţilor relevante (proiectare, fabricaţie, asamblare sau instalare) pentru subsistemul care face obiectul procedurii de verificare CE menţionate la punctul 4. |
| --- | --- |

6.3.

Organismul notificat trebuie să efectueze periodic audituri pentru a se asigura că entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal menţin şi aplică sistemul de asigurare a calităţii şi trebuie să le furnizeze un raport de audit. Dacă aceştia aplică un sistem de asigurare a calităţii certificat, supravegherea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.

Auditurile trebuie efectuate cel puţin o dată pe an, cu cel puţin un audit în perioada efectuării activităţilor relevante (proiectare, fabricaţie, asamblare sau instalare) pentru subsistemul care face obiectul procedurii de verificare CE menţionate la punctul 4.

| 6.4. | În plus, organismul notificat poate face vizite inopinate în locurile solicitantului (solicitanţilor) menţionate la punctul 5.2. În timpul acestor vizite, în cazul în care este necesar, organismul notificat poate desfăşura audituri complete sau parţiale şi poate efectua sau poate dispune efectuarea de teste pentru a verifica funcţionarea corespunzătoare a sistemului de asigurare a calităţii. Acesta trebuie să furnizeze solicitantului (solicitanţilor) un raport de inspecţie şi rapoarte de audit şi/sau de încercare, după caz. |
| --- | --- |

6.4.

În plus, organismul notificat poate face vizite inopinate în locurile solicitantului (solicitanţilor) menţionate la punctul 5.2. În timpul acestor vizite, în cazul în care este necesar, organismul notificat poate desfăşura audituri complete sau parţiale şi poate efectua sau poate dispune efectuarea de teste pentru a verifica funcţionarea corespunzătoare a sistemului de asigurare a calităţii. Acesta trebuie să furnizeze solicitantului (solicitanţilor) un raport de inspecţie şi rapoarte de audit şi/sau de încercare, după caz.

| 6.5. | Organismul notificat ales de entitatea contractantă responsabilă de verificarea CE, în cazul în care nu supraveghează toate sistemele de asigurare a calităţii avute în vedere, în conformitate cu punctul 5, trebuie să coordoneze activităţile de supraveghere ale altor organisme notificate responsabile de această sarcină pentru:






  — | a se asigura că interfeţele dintre diferitele sisteme de asigurare a calităţii privind integrarea subsistemului au fost corect gestionate, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Organismul notificat ales de entitatea contractantă responsabilă de verificarea CE, în cazul în care nu supraveghează toate sistemele de asigurare a calităţii avute în vedere, în conformitate cu punctul 5, trebuie să coordoneze activităţile de supraveghere ale altor organisme notificate responsabile de această sarcină pentru:

—

a se asigura că interfeţele dintre diferitele sisteme de asigurare a calităţii privind integrarea subsistemului au fost corect gestionate,

| — | strânge, referitor la entitatea contractantă, elementele necesare evaluării în scopul garantării coerenţei şi supravegherii globale a diferitelor sisteme de asigurare a calităţii. |
| --- | --- |

—

strânge, referitor la entitatea contractantă, elementele necesare evaluării în scopul garantării coerenţei şi supravegherii globale a diferitelor sisteme de asigurare a calităţii.

Această coordonare include următoarele drepturi ale organismului notificat:

| — | să primească întreaga documentaţie (aprobare şi supraveghere), emisă de celălalt (celelalte) organism(e) notificat(e), |
| --- | --- |

—

să primească întreaga documentaţie (aprobare şi supraveghere), emisă de celălalt (celelalte) organism(e) notificat(e),

| — | să participe la auditurile de supraveghere de la punctul 5.4, |
| --- | --- |

—

să participe la auditurile de supraveghere de la punctul 5.4,

| — | să iniţieze auditurile suplimentare în conformitate cu punctul 5.5 sub responsabilitatea sa şi împreună cu celălalt (celelalte) organism(e) notificat(e). |
| --- | --- |

—

să iniţieze auditurile suplimentare în conformitate cu punctul 5.5 sub responsabilitatea sa şi împreună cu celălalt (celelalte) organism(e) notificat(e).

| 7. | Organismul notificat menţionat la punctul 5.1 trebuie să aibă acces în vederea inspecţiei, auditului şi supravegherii în incintele de proiectare, pe şantiere, în ateliere de producţie, spaţii de asamblare şi instalare, zone de depozitare şi, după caz, instalaţii de prefabricare sau testare şi, în general, în toate incintele pe care le consideră necesare în scopul îndeplinirii sarcinilor sale, conform contribuţiei specifice a solicitantului la proiectul subsistemului. |
| --- | --- |

7.

Organismul notificat menţionat la punctul 5.1 trebuie să aibă acces în vederea inspecţiei, auditului şi supravegherii în incintele de proiectare, pe şantiere, în ateliere de producţie, spaţii de asamblare şi instalare, zone de depozitare şi, după caz, instalaţii de prefabricare sau testare şi, în general, în toate incintele pe care le consideră necesare în scopul îndeplinirii sarcinilor sale, conform contribuţiei specifice a solicitantului la proiectul subsistemului.

| 8. | Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal trebuie să păstreze la dispoziţia autorităţilor naţionale, pentru o perioadă de 10 ani de la fabricarea ultimului subsistem:






  — | documentaţia menţionată la punctul 5.1, subparagraful al doilea a doua liniuţă, |
| --- | --- | --- |

8.

Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal trebuie să păstreze la dispoziţia autorităţilor naţionale, pentru o perioadă de 10 ani de la fabricarea ultimului subsistem:

—

documentaţia menţionată la punctul 5.1, subparagraful al doilea a doua liniuţă,

| — | documentele de actualizare menţionate la punctul 5.5 subparagraful al doilea, |
| --- | --- |

—

documentele de actualizare menţionate la punctul 5.5 subparagraful al doilea,

| — | deciziile şi rapoartele primite de la organismul notificat menţionate la punctele 5.4, 5.5 şi 6.4. |
| --- | --- |

—

deciziile şi rapoartele primite de la organismul notificat menţionate la punctele 5.4, 5.5 şi 6.4.

| 9. | În cazul în care subsistemul respectă cerinţele din STI, organismul notificat trebuie, pe baza examinării proiectării, a certificării şi supravegherii sistemului (sistemelor) de asigurare a calităţii, să întocmească certificatul de conformitate destinat entităţii contractante care, la rândul său, întocmeşte declaraţia CE de verificare destinată autorităţii de supraveghere din statul membru în care este amplasat şi/sau funcţionează subsistemul.
  Declaraţia CE de verificare şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate. Declaraţia trebuie să fie întocmită în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi trebuie să conţină cel puţin informaţiile cuprinse în anexa V la directivă. |
| --- | --- |

9.

În cazul în care subsistemul respectă cerinţele din STI, organismul notificat trebuie, pe baza examinării proiectării, a certificării şi supravegherii sistemului (sistemelor) de asigurare a calităţii, să întocmească certificatul de conformitate destinat entităţii contractante care, la rândul său, întocmeşte declaraţia CE de verificare destinată autorităţii de supraveghere din statul membru în care este amplasat şi/sau funcţionează subsistemul.

Declaraţia CE de verificare şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate. Declaraţia trebuie să fie întocmită în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi trebuie să conţină cel puţin informaţiile cuprinse în anexa V la directivă.

| 10. | Organismul notificat ales de entitatea contractantă este responsabil de alcătuirea dosarului tehnic care trebuie să însoţească declaraţia CE de verificare. Dosarul tehnic trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate la articolul 18 alineatul (3) din directivă, în special, următoarele elemente:






  — | toate documentele necesare referitoare la caracteristicile subsistemului, |
| --- | --- | --- |

10.

Organismul notificat ales de entitatea contractantă este responsabil de alcătuirea dosarului tehnic care trebuie să însoţească declaraţia CE de verificare. Dosarul tehnic trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate la articolul 18 alineatul (3) din directivă, în special, următoarele elemente:

—

toate documentele necesare referitoare la caracteristicile subsistemului,

| — | lista elementelor constitutive de interoperabilitate încorporate în subsistem, |
| --- | --- |

—

lista elementelor constitutive de interoperabilitate încorporate în subsistem,

| — | copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, după caz, copii ale declaraţiilor CE de adecvare la utilizare care trebuie furnizate pentru elementele constitutive în cauză, în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite, după caz, de documentele corespunzătoare (certificate, documente privind certificarea şi supravegherea sistemului de asigurare a calităţii) eliberate de organismele notificate. |
| --- | --- |

—

copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, după caz, copii ale declaraţiilor CE de adecvare la utilizare care trebuie furnizate pentru elementele constitutive în cauză, în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite, după caz, de documentele corespunzătoare (certificate, documente privind certificarea şi supravegherea sistemului de asigurare a calităţii) eliberate de organismele notificate.

| — | dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate), |
| --- | --- |

—

dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate),

| — | toate elementele referitoare la întreţinere, condiţiile şi restricţiile de utilizare ale subsistemului, |
| --- | --- |

—

toate elementele referitoare la întreţinere, condiţiile şi restricţiile de utilizare ale subsistemului,

| — | toate elementele referitoare la instrucţiunile privind intervenţiile de service, monitorizarea constantă sau periodică, reglarea şi întreţinerea, |
| --- | --- |

—

toate elementele referitoare la instrucţiunile privind intervenţiile de service, monitorizarea constantă sau periodică, reglarea şi întreţinerea,

| — | certificatul de conformitate eliberat de organismul notificat specificat la punctul 9 însoţit de notele de verificare şi/sau calcul corespunzătoare şi vizat de către acesta, prin care se declară că proiectul este în conformitate cu directiva şi STI şi în care se menţionează, după caz, obiecţiunile formulate în timpul efectuării activităţilor şi care nu au fost încă rezolvate.
  Certificatul trebuie să fie, de asemenea, însoţit, după caz, de rapoartele de inspecţie şi de audit întocmite cu ocazia verificării, în conformitate cu punctele 6.4. şi 6.5, |
| --- | --- |

—

certificatul de conformitate eliberat de organismul notificat specificat la punctul 9 însoţit de notele de verificare şi/sau calcul corespunzătoare şi vizat de către acesta, prin care se declară că proiectul este în conformitate cu directiva şi STI şi în care se menţionează, după caz, obiecţiunile formulate în timpul efectuării activităţilor şi care nu au fost încă rezolvate.

Certificatul trebuie să fie, de asemenea, însoţit, după caz, de rapoartele de inspecţie şi de audit întocmite cu ocazia verificării, în conformitate cu punctele 6.4. şi 6.5,

| — | registrul de infrastructură sau material rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI, |
| --- | --- |

—

registrul de infrastructură sau material rulant, inclusiv toate informaţiile specificate în STI,

| 11. | Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificările sistemului de asigurare a calităţii şi certificatele de examinare CE a proiectării, emise, retrase sau refuzate.
  La cerere, celelalte organisme notificate pot primi copii după:






  — | certificările sistemului de asigurare a calităţii şi completările emise la acestea, şi |
| --- | --- | --- |

11.

Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificările sistemului de asigurare a calităţii şi certificatele de examinare CE a proiectării, emise, retrase sau refuzate.

La cerere, celelalte organisme notificate pot primi copii după:

—

certificările sistemului de asigurare a calităţii şi completările emise la acestea, şi

| — | certificatele de examinare CE a proiectării şi completările emise. |
| --- | --- |

—

certificatele de examinare CE a proiectării şi completările emise.

| 12. | Registrele care însoţesc certificatul de conformitate trebuie să fie înaintate entităţii contractante.
  Entitatea contractantă trebuie să păstreze o copie a dosarului tehnic pe întreaga durată de viaţă a subsistemului şi pe o perioadă ulterioară de trei ani; această copie trebuie să fie trimisă celorlalte state membre care solicită acest lucru. |
| --- | --- |

12.

Registrele care însoţesc certificatul de conformitate trebuie să fie înaintate entităţii contractante.

Entitatea contractantă trebuie să păstreze o copie a dosarului tehnic pe întreaga durată de viaţă a subsistemului şi pe o perioadă ulterioară de trei ani; această copie trebuie să fie trimisă celorlalte state membre care solicită acest lucru.

F.4   Evaluarea procedurilor de întreţinere: procedura de evaluare a conformităţii

Acesta este un subiect deschis.

---

(1)  Definiţia unei specificaţii europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(2)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(3)  Dacă este cazul, libertatea de alegere a producătorului se poate limita la elemente constitutive specifice. În acest caz, în STI (sau în anexele la aceasta) este specificat procesul de verificare relevant necesar pentru elementul constitutiv de interoperabilitate.

(4)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(5)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(6)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(7)  Libertatea de alegere a producătorului poate fi limitată în STI-urile specifice.

(8)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CEE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(9)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(10)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(11)  Rezultatele testelor pot fi prezentate împreună cu cererea sau la o dată ulterioară.

(12)  Pe durata experienţei în exploatare, elementul constitutiv de interoperabilitate nu este introdus pe piaţă.

(13)  Cerinţele esenţiale sunt reflectate de cerinţele privind parametrii tehnici, interfeţele şi performanţele stabilite în capitolul 4 din STI.

(14)  În acest modul „entitate contractantă” înseamnă „entitatea contractantă a subsistemului definită în directivă sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate”.

(15)  Secţiunea relevantă a unei STI poate defini cerinţe specifice în acest sens.

(16)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(17)  Cerinţele esenţiale sunt reflectate de cerinţele privind parametrii tehnici, interfeţele şi performanţele stabilite în capitolul 4 din STI.

(18)  În acest modul „entitate contractantă” înseamnă „entitatea contractantă a subsistemului definită în directivă sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate”.

(19)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(20)  Pentru materialul rulant din STI, organismul notificat poate participa la testarea finală în exploatare a locomotivelor sau a garniturii de tren în condiţiile specificate în capitolul relevant din STI.

(21)  Cerinţele esenţiale sunt reflectate de cerinţele privind parametrii tehnici, interfeţele şi performanţele stabilite în capitolul 4 din STI.

(22)  În acest modul „entitate contractantă” înseamnă „entitatea contractantă a subsistemului definită în directivă sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate”.

(23)  Termenul „contractant principal” se referă la societăţi care contribuie prin activităţile lor la îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI. Se referă la societăţile care pot fi responsabile de proiectul de ansamblu al subsistemului sau la alte societăţi implicate numai într-o parte a proiectului subsistemului (care efectuează, de exemplu, asamblarea sau instalarea subsistemului).

(24)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(25)  În special, pentru materialul rulant din STI, organismul notificat participă la testarea finală în exploatare a materialului rulant şi a garniturii de tren. Acest lucru va fi specificat în capitolul relevant din STI.

(26)  Cerinţele esenţiale sunt reflectate de cerinţele privind parametrii tehnici, interfeţele şi performanţele stabilite în capitolul 4 din STI.

(27)  În acest modul „entitate contractantă” înseamnă „entitatea contractantă a subsistemului definită în directivă sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate”.

(28)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(29)  Condiţiile de autorizare a verificării şi testelor trebuie să fie similare cu cele respectate de un organism notificat privind subcontractarea activităţilor (a se vedea punctul 6.5 din Blue Guide on the New Approach).

(30)  Organismul notificat trebuie să investigheze diversele componente ale subsistemului şi să stabilească înainte, pe durata sau la finalizarea lucrării:

| — | implicaţiile la nivel de risc şi siguranţă asupra subsistemului şi diverselor sale componente, |
| --- | --- |

—

implicaţiile la nivel de risc şi siguranţă asupra subsistemului şi diverselor sale componente,

| — | utilizarea echipamentelor şi a sistemelor existente:






  — | utilizate la fel ca înainte, |
| --- | --- | --- |

—

utilizarea echipamentelor şi a sistemelor existente:

—

utilizate la fel ca înainte,

| — | utilizate înainte însă adaptate pentru utilizare în lucrarea nouă, |
| --- | --- |

—

utilizate înainte însă adaptate pentru utilizare în lucrarea nouă,

| — | utilizarea proiectelor, tehnologiilor, materialelor şi tehnicilor de producţie existente, |
| --- | --- |

—

utilizarea proiectelor, tehnologiilor, materialelor şi tehnicilor de producţie existente,

| — | procedurile de proiectare, producţie, testare şi dare în exploatare, |
| --- | --- |

—

procedurile de proiectare, producţie, testare şi dare în exploatare,

| — | sarcina operaţională şi de service, |
| --- | --- |

—

sarcina operaţională şi de service,

| — | certificările anterioare primite de la alte organisme competente, |
| --- | --- |

—

certificările anterioare primite de la alte organisme competente,

| — | acreditările primite de la alte organisme implicate:






  — | organismul notificat poate să ia în considerare acreditarea valabilă conform EN45004, cu condiţia să nu existe nici un conflict de interese, ca acreditarea să includă testarea efectuată şi ca acreditarea să fie curentă, |
| --- | --- | --- |

—

acreditările primite de la alte organisme implicate:

—

organismul notificat poate să ia în considerare acreditarea valabilă conform EN45004, cu condiţia să nu existe nici un conflict de interese, ca acreditarea să includă testarea efectuată şi ca acreditarea să fie curentă,

| — | în cazul în care nu există nici o acreditare oficială, organismul notificat trebuie să confirme faptul că sistemele de control al competenţei, independenţei, testării şi al proceselor de manevrare a materialelor, instalaţiile şi echipamentele şi alte procese relevante pentru contribuţia la subsistem sunt controlate. |
| --- | --- |

—

în cazul în care nu există nici o acreditare oficială, organismul notificat trebuie să confirme faptul că sistemele de control al competenţei, independenţei, testării şi al proceselor de manevrare a materialelor, instalaţiile şi echipamentele şi alte procese relevante pentru contribuţia la subsistem sunt controlate.

| — | în orice caz, organismul notificat trebuie să ia în considerare oportunitatea procedurilor şi să decidă asupra nivelului de certificare necesar, |
| --- | --- |

—

în orice caz, organismul notificat trebuie să ia în considerare oportunitatea procedurilor şi să decidă asupra nivelului de certificare necesar,

| — | utilizarea de loturi şi sisteme omogene în conformitate cu modulul F. |
| --- | --- |

—

utilizarea de loturi şi sisteme omogene în conformitate cu modulul F.

(31)  Cerinţele esenţiale sunt reflectate de cerinţele privind parametrii tehnici, interfeţele şi performanţele stabilite în capitolul 4 din STI.

(32)  În acest modul „entitate contractantă” înseamnă „entitatea contractantă a subsistemului definită în directivă sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate”.

(33)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(34)  Rezultatele testelor pot fi prezentate împreună cu cererea sau la o dată ulterioară.

(35)  În special, pentru materialul rulant din STI, organismul notificat participă la testarea finală în exploatare a materialului rulant şi a garniturii de tren. Acest lucru va fi specificat în capitolul relevant din STI.

ANEXA G

Rezervat

ANEXA H

Rezervat

ANEXA I

Rezervat

ANEXA J

Rezervat

ANEXA K

Rezervat

ANEXA L

Aspecte nespecificate în STI PMR şi pentru care se aplică standardele europene sau este necesară comunicarea standardelor naţionale.

| Infrastructură |
| --- |
| Locuri de parcare pentru PMR (clauza 4.1.2.2)
  (aceasta include fără a se limita la: – numărul de spaţii, accesul, amplasarea, dimensiunile, materialele, culorile, semnele şi iluminatul). |
| Traseu cu marcaje tactile (clauza 4.1.2.3.2) |
| Rezistenţa la alunecare a suprafeţelor de pardoseală (clauza 4.1.2.5) |
| Dimensiunile şi dotarea toaletelor pentru persoanele în scaunul cu rotile (clauza 4.1.2.7.1) |
| Iluminarea pistei de garare (clauza 4.1.2.10) |
| Iluminarea în caz de urgenţă (clauza 4.1.2.10) |
| Informaţii vizuale (clauza 4.1.2.11.1) |
| Informaţii de siguranţă şi instrucţiuni de siguranţă (clauza 4.1.2.11.1) |
| Semne de avertizare, interzicere şi obligativitate (clauza 4.1.2.11.1) |
| Ieşirile de siguranţă şi alarmele (clauza 4.1.2.13) |
| Cerinţa de lăţime în funcţie de fluxurile de călători (clauza 4.1.2.14) |
| Scări (clauza 4.1.2.15) |
| Rampe (clauza 4.1.2.17) |
| Scări rulante (clauza 4.1.2.17) |
| Benzi rulante (clauza 4.1.2.17) |
| Gabaritul minim de liberă trecere (clauza 4.1.2.18.2) |
| Lărgirea ecartamentului (clauza 4.1.2.18.2) |
| Definirea perimetrului de securitate pe peroane şi marcaje tactile (clauza 4.1.2.19) |
| Utilizarea trecerilor la nivel cu calea ferată (clauza 4.1.2.22) |
| Organizarea transportului persoanelor în scaunul cu rotile cu mijloace accesibile între o staţie inaccesibilă şi următoarea staţie accesibilă pe aceeaşi rută (clauza 4.1.4) |
| Material rulant |
| Informaţii clienţi (clauza 4.2.2.8.1) |
| Informaţii de siguranţă şi instrucţiuni de siguranţă (clauza 4.2.2.8.1) |
| Semne de avertizare, interzicere şi obligativitate (clauza 4.2.2.8.1) |
| Definiţii |
| Măsurarea indicelui de reflectanţă a luminii (clauza 4.3) |
| Standardul naţional Braille (clauza 4.3) |

Infrastructură

Locuri de parcare pentru PMR (clauza 4.1.2.2)

(aceasta include fără a se limita la: – numărul de spaţii, accesul, amplasarea, dimensiunile, materialele, culorile, semnele şi iluminatul).

Traseu cu marcaje tactile (clauza 4.1.2.3.2)

Rezistenţa la alunecare a suprafeţelor de pardoseală (clauza 4.1.2.5)

Dimensiunile şi dotarea toaletelor pentru persoanele în scaunul cu rotile (clauza 4.1.2.7.1)

Iluminarea pistei de garare (clauza 4.1.2.10)

Iluminarea în caz de urgenţă (clauza 4.1.2.10)

Informaţii vizuale (clauza 4.1.2.11.1)

Informaţii de siguranţă şi instrucţiuni de siguranţă (clauza 4.1.2.11.1)

Semne de avertizare, interzicere şi obligativitate (clauza 4.1.2.11.1)

Ieşirile de siguranţă şi alarmele (clauza 4.1.2.13)

Cerinţa de lăţime în funcţie de fluxurile de călători (clauza 4.1.2.14)

Scări (clauza 4.1.2.15)

Rampe (clauza 4.1.2.17)

Scări rulante (clauza 4.1.2.17)

Benzi rulante (clauza 4.1.2.17)

Gabaritul minim de liberă trecere (clauza 4.1.2.18.2)

Lărgirea ecartamentului (clauza 4.1.2.18.2)

Definirea perimetrului de securitate pe peroane şi marcaje tactile (clauza 4.1.2.19)

Utilizarea trecerilor la nivel cu calea ferată (clauza 4.1.2.22)

Organizarea transportului persoanelor în scaunul cu rotile cu mijloace accesibile între o staţie inaccesibilă şi următoarea staţie accesibilă pe aceeaşi rută (clauza 4.1.4)

Material rulant

Informaţii clienţi (clauza 4.2.2.8.1)

Informaţii de siguranţă şi instrucţiuni de siguranţă (clauza 4.2.2.8.1)

Semne de avertizare, interzicere şi obligativitate (clauza 4.2.2.8.1)

Definiţii

Măsurarea indicelui de reflectanţă a luminii (clauza 4.3)

Standardul naţional Braille (clauza 4.3)

ANEXA M

Scaun cu rotile transportabil

M.1   Domeniul de aplicare

În prezenta anexă sunt prezentate limitele maxime de construcţie pentru un scaun cu rotile transportabil.

M.2   Caracteristici

Cerinţele tehnice minime sunt:

| — | Dimensiuni de bază







  — | Lăţimea de 700 mm plus cel puţin 50 mm pe fiecare parte pentru mâini la mişcare |
| --- | --- | --- |

—

Dimensiuni de bază

—

Lăţimea de 700 mm plus cel puţin 50 mm pe fiecare parte pentru mâini la mişcare

| — | Lungimea de 1 200 mm plus 50 mm pentru picioare |
| --- | --- |

—

Lungimea de 1 200 mm plus 50 mm pentru picioare

| — | Roţi







  — | Cea mai mică roată trebuie să fie adecvată pentru un spaţiu liber cu dimensiunile de 75 mm pe orizontală şi 50 mm pe verticală |
| --- | --- | --- |

—

Roţi

—

Cea mai mică roată trebuie să fie adecvată pentru un spaţiu liber cu dimensiunile de 75 mm pe orizontală şi 50 mm pe verticală

| — | Înălţimea







  — | Cel mult 1 375 mm, inclusiv 95 % repartizare pe ocupant de sex masculin |
| --- | --- | --- |

—

Înălţimea

—

Cel mult 1 375 mm, inclusiv 95 % repartizare pe ocupant de sex masculin

| — | Cerc de întoarcere







  — | 1 500 mm |
| --- | --- | --- |

—

Cerc de întoarcere

—

1 500 mm

| — | Greutate







  — | Greutate complet încărcat de 200 kg pentru scaunul cu rotile şi ocupant (inclusiv orice bagaje) |
| --- | --- | --- |

—

Greutate

—

Greutate complet încărcat de 200 kg pentru scaunul cu rotile şi ocupant (inclusiv orice bagaje)

| — | Înălţimea obstacolelor care poate fi depăşită şi garda la sol







  — | Înălţimea obstacolelor care poate fi depăşită 50 mm (cel mult) |
| --- | --- | --- |

—

Înălţimea obstacolelor care poate fi depăşită şi garda la sol

—

Înălţimea obstacolelor care poate fi depăşită 50 mm (cel mult)

| — | Garda la sol 60 mm (cel puţin) |
| --- | --- |

—

Garda la sol 60 mm (cel puţin)

| — | Înclinaţia maximă sigură pe care scaunul cu rotile va rămâne stabil







  — | Trebuie să aibă stabilitate dinamică în toate direcţiile înclinat la 6 grade |
| --- | --- | --- |

—

Înclinaţia maximă sigură pe care scaunul cu rotile va rămâne stabil

—

Trebuie să aibă stabilitate dinamică în toate direcţiile înclinat la 6 grade

| — | Trebuie să aibă stabilitate statică în toate direcţiile (inclusiv cu frâna trasă) înclinat la 9 grade |
| --- | --- |

—

Trebuie să aibă stabilitate statică în toate direcţiile (inclusiv cu frâna trasă) înclinat la 9 grade

ANEXA N

Semne pentru PMR

N.1   Domeniul de aplicare

În prezenta anexă sunt prezentate semne specifice utilizate atât cu infrastructura, cât şi cu materialul rulant.

N.2   Semne pentru infrastructură

Dimensiunile semnelor pentru PMR utilizate cu infrastructura trebuie calculate conform formulei:

Dimensiunea minimă a locaşului simbolurilor scrise şi grafice trebuie să fie conform formulei: distanţa de citire în mm împărţită la 250, înmulţită cu 1,25 = dimensiunea cadrului, în cazul în care este utilizat un cadru.

N.3   Semne pentru material rulant

Dimensiunea minimă a plăcii semnelor pentru PMR din interiorul materialului rulant trebuie să fie de 60 mm.

Dimensiunea minimă a plăcii semnelor pentru PMR de pe exteriorul materialului rulant trebuie să fie de 85 mm.

N.4   Semne internaţionale pentru scaun cu rotile

Semnul care corespunde simbolului internaţional pentru „prevăzut pentru persoanele cu deficienţe sau handicap” în conformitate cu ISO 7000:2004 simbol 0100, care identifică zonele accesibile scaunelor cu rotile, trebuie să îndeplinească următoarele criterii:

| Simbol | Fundal |
| --- | --- |
| RAL 9003 Alb semnal | RAL 5022 Albastru noapte |
| NCS S 0500-N | NCS S 6030-R70B |
| C0 M0 Y0 K0 | Pantone 274 EC (C100 M100 Y0 K38) |

Simbol

Fundal

RAL 9003 Alb semnal

RAL 5022 Albastru noapte

NCS S 0500-N

NCS S 6030-R70B

C0 M0 Y0 K0

Pantone 274 EC (C100 M100 Y0 K38)

N.5   Semn pentru bucle inductive

Semnul care indică locul în care sunt prevăzute bucle inductive trebuie să fie conform cu figura 1 şi cu următoarele:

| Simbol | Fundal |
| --- | --- |
| RAL 9003 Alb semnal | RAL 5022 Albastru noapte |
| NCS S 0500-N | NCS S 6030-R70B |
| C0 M0 Y0 K0 | Pantone 274 EC (C100 M100 Y0 K38) |

Simbol

Fundal

RAL 9003 Alb semnal

RAL 5022 Albastru noapte

NCS S 0500-N

NCS S 6030-R70B

C0 M0 Y0 K0

Pantone 274 EC (C100 M100 Y0 K38)

Image

N.6   Semn pentru apel pentru asistenţă/apel pentru informaţii

Semnul care indică locul în care se află dispozitivele de apel pentru asistenţă sau de apel pentru informaţii trebuie să fie conform cu figura 2 şi cu următoarele:

| Simbol | Fundal |
| --- | --- |
| RAL 9003 Alb semnal | RAL 5022 Albastru noapte |
| NCS S 0500-N | NCS S 6030-R70B |
| C0 M0 Y0 K0 | Pantone 274 EC (C100 M100 Y0 K38) |

Simbol

Fundal

RAL 9003 Alb semnal

RAL 5022 Albastru noapte

NCS S 0500-N

NCS S 6030-R70B

C0 M0 Y0 K0

Pantone 274 EC (C100 M100 Y0 K38)

Image

N.7   Semn pentru apel de urgenţă

Semnul care indică locul în care se află dispozitivul pentru apel de urgenţă trebuie să fie conform cu figura 3 şi cu următoarele:

| Simbol | Fundal |
| --- | --- |
| RAL 9003 Alb semnal | Verde |
| NCS S 0500-N | conform |
| C0 M0 Y0 K0 | ISO 3864-1:2002 capitol 11 |

Simbol

Fundal

RAL 9003 Alb semnal

Verde

NCS S 0500-N

conform

C0 M0 Y0 K0

ISO 3864-1:2002 capitol 11

Image

N.8   Semne pentru locuri prioritare

| Simbol | Fundal |
| --- | --- |
| RAL 9003 Alb semnal | RAL 5022 Albastru noapte |
| NCS S 0500-N | NCS S 6030-R70B |
| C0 M0 Y0 K0 | Pantone 274 EC (C100 M100 Y0 K38) |

Simbol

Fundal

RAL 9003 Alb semnal

RAL 5022 Albastru noapte

NCS S 0500-N

NCS S 6030-R70B

C0 M0 Y0 K0

Pantone 274 EC (C100 M100 Y0 K38)

Image

---